250 találat a(z) fuvarozás cimkére
Számlázás
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Helyes-e társaságunk részéről az a számlázási gyakorlat amely szerint – áruértékesítés esetén – vevőink részére értékesített árukkal együtt – a fuvarozással egyidejűleg – kiküldésre kerül a szállítólevél majd e-mail-en a távszámla. Később a visszaérkezett és átvett szállítólevelek alapján – amennyiben eltérés – van a számla helyesbítésre kerül. Köszönettel:
Áfa teljesítési időpont EU-s láncügyletben
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Magyarországi társaságunk („B”) európai uniós anyacége („A”) fordított áfás közösségen belüli termékértékesítést végez részünkre mint „B” közbenső vevőnek. „B” magyarországi cégünk ezen beszerzéseket ”C” magyarországi végső vevőjének adja el belföldi áfa felszámításával. A fuvarozást „A” szervezi és fizeti, az áru „A”-tól közvetlenül „C” magyarországi belföldi vevőhöz kerül. Az „A” anyacég által cégünk, „B” részére a közösségi kereskedelem szabályai szerint kiállított számlán az áfa teljesítési időpontja egyező a számla keltével, ami az áru fuvarozásának kezdő napja. Az áru indulásakor kiállításra kerül a „C” végső vevőnek szóló számla is, ami bekerül a csomagba. Az áru a fuvarozás induló napját követő munkanapon jut el a belföldi vevőhöz. Helyes-e, ha az áru fuvarozásának induló napját követő munkanapot jelöljük meg a belföldi számlán áfa teljesítési időpontként? Jól gondoljuk-e, hogy eltérhetnek a láncügylet egyes szakaszaiban alkalmazott áfa teljesítési időpontok egymástól? Ha nem helyes ez a gyakorlat, mi a belföldi számlán szerepeltetendő áfatörvény szerinti helyes teljesítési időpont az ismertetett konstrukcióban?
Koronavírus: mutatjuk mit tehetnek a munkáltatók, és mit kell tenniük
Cikk
A koronavírusjárvány miatt a magyar munkajog is kihívások elé került: nincsenek speciális előírások egy járvány idejére, elsődlegesen a felek alapvető munkajogi teendőivel, az állásidőre, a munkavégzés alóli mentesítésre vonatkozó törvényi szabályozással és a munkavédelmi előírásokkal lehet keretet adni a jogoknak és kötelezettségeknek. Mindeközben ügyelni kell az adatvédelmi szabályok betartására. Joghézag mellett és gyakorlat hiányában a munkáltatóknak körültekintően kell eljárniuk adott intézkedés bevezetését megelőzően, illetve a munkavállalók egészségének megóvása érdekében.
Kimenő számla teljesítési dátuma CPT paritás esetén
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Magyarországon bejegyzett termelő vállalat vagyunk, külföldi vevőinket közvetlen szállítással szolgáljuk ki CPT paritás alkalmazásával. Számlánkat az áru első fuvarozójának átadáskori teljesítési dátummal állítjuk ki, az áru a vevőhöz fizikailag az 1-2-3 napos fuvar után kerül. 1. Kérdésünk az, hogy helyes-e, ha a vevőnek a kimenő számlán teljesítési időnek az első fuvarozónak való átadáskori dátumot szerepeltetjük? A szerződéses dokumentáció tartalmazza a partnerrel a CPT paritásra vonatkozó kitételt. A fuvarról a fent nevezett termelő vállalat gondoskodik. 2. Az INCOTERMS gyakorlatában a fogalmak megfelnek-e az Áfa tv. szerint az adózási, illetve számviteli teljesítési helynek? INCOTERMS 2000 szerint: Teljesítési hely: az a földrajzi pont, ahol a szállítással kapcsolatos kockázat átszáll az eladóról a vevőre. CPT – Carriage Paid to… (fuvarozás fizetve valameddig) Az eladó köteles az árut saját költségére a rendeltetési helyre eljuttatni. A kockázat a vevőt terheli attól kezdve, hogy az eladó az árut az első fuvarozónak átadja. Ez egy 2 pontos, multimodális klauzula. Előre is nagyon köszönöm válaszukat! Széll Virág
Közösségen belüli szolgáltatás igénybevétele
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Egy magyar cég megbíz egy román vagy szlovák céget belföldi fuvarozással. A cégek rendelkeznek közösségi adószámmal. A román vagy szlovák cég elmegy az áruért a magyar cég székhelyére és kiszállítja a terméket a magyar cég magyar vevőjének. A szlovák vagy román cég által kiállított számla nem tartalmaz áfát. Ez a számla a magyar cég által befogadható-e?
Közösségen belüli értékesítés, fuvar
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünk Lengyelországból, lengyel közösségi adószámmal terméket értékesít Magyarországra. A terméket elfuvarozza a magyar vevő központi raktárába, ahonnan a vevő fuvarozza tovább a különböző magyarországi telephelyeire saját költségén. Ez utóbbi fuvarköltséget a szerződés szerint a magyar vevő átszámlázza a lengyel cégünknek. Keletkezik-e áfafizetési kötelezettség, vagy Közösségen belüli adómentes értékesítésként kezelhető? Elegendő-e az ügylethez a lengyel közösségi adószám, vagy be kell jelentkezni Magyarországon is? Válaszukat előre is köszönöm.
Közúti fuvarozás: az Európai Bírósághoz fordulhatnak a tervezett uniós szabályozást ellenző országok
Cikk
Kilenc tagállam szakterületi vezetői újabb kísérletet tettek arra, hogy az első mobilitási csomag várható káros hatásait mérséklő lépésekre bírják rá az Európai Bizottságot, akár arra is készek, hogy az Európai Bírósághoz forduljanak a csomag káros rendelkezéseinek hatályon kívül helyezése érdekében – közölte az Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM).
Iparűzési adó vagy más adó
Kérdés
Tisztelettel köszöntöm. Van egy kft., amely elvitte a székhelyét a településről, de a telephelye maradt a településen. Fuvarozó cégről van szó, illetőleg benzinkutat is üzemeltetnek. Ez a lépésük egyértelműen az iparűzési adó kikerülése miatt történt. Van-e olyan lehetőség, hogy valamilyen jogcímen adóztatható legyen a cég? Köszönöm a válaszukat. Tisztelettel: Horváthné Kati
EU-n belüli vevőnek, EU-n kívülre történő értékesítés, fuvart a vevő szervezi
Kérdés
Tisztelt Szakértő! "A" cég az adott termék eladója, magyar cég. "B" cég egy német társaság, mely rendelkezik német közösségi adószámmal, "A" cégnek a vevője. "C" cég pedig egy EU-n kívüli társaság, "B" cégnek a vevője. Vevő (B) megrendeli az eladótól (A-tól) a terméket úgy, hogy a kiszállítás harmadik országba történik „C” társasághoz. A fuvarozást vevő (B) szervezi úgy, hogy megbíz egy magyarországi fuvarozó céget, aki egy előre egyeztetett magyarországi címen átveszi eladótól (A) a terméket, majd szervezi a termék kiszállítását harmadik országba. A számlán szereplő paritás CPT Budapest. A kiviteli kísérő okmányon, mint exportőr a vevő (B) neve szerepel. A termék 90 napon belül elhagyja az EU határát, és a kiléptetésről eladó (A) megkapja a kiléptetési igazolást. Az ügylet láncügyletnek minősül? Hogyan kell számlázni az ügyletet, magyar áfával terhelten, vagy adómentes exportértékesítésként? Milyen alátámasztó okiratok szükségesek adómentes értékesítéshez? Adómentes értékesítéshez szükséges-e vevőt (B) nyilatkoztatni, hogy eladóként vagy vevőként vett-e részt az ügyletben? Nyilatkozatától függően mely esetben áll fenn az adómentesség? Változtat-e az ügylet megítélésén áfa szempontból, ha a felek külön megállapodásban rendezték, hogy a termék tulajdonjoga az EU-ból való kiléptetéskor száll át az eladóról (A) a vevőre (B).
Kockázati biztosítás adózása
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Fuvarozással foglalkozó vállalkozásunk gépkocsivezetőire utasbiztosítást kötött, amely az idei évtől kezdve adóköteles jövedelemnek minősül mindkét fél részéről. Ezt meg is értettem, és több hozzászólást, szakértői véleményt is olvastam már a munkavállalókra munkáltató által kötött biztosítás témájában. Utolsó megerősítésként kértem a biztosítónktól is egy állásfoglalást, amelyben az szja-törvény 4. § (2a) bekezdésére hivatkozva magyarázta meg, hogy miért nem válik adókötelessé a biztosításunk. E szerint a biztosítás a magánszemély tevékenysége elvégzéséhez szükséges olyan szolgáltatás, amely nem keletkeztet bevételt. Önnek mi a véleménye erről a megközelítésről? Válaszát előre is köszönöm!
Ekáer: figyelem, jelentős változás a bejelentés rendjében!
Cikk
Olvasói kérdés nyomán jutott tudomásunkra, hogy előzetes figyelemfelhívás nélkül szigorodott az ekáerbejelentés rendje: a fuvarozás megkezdésének dátumánál már az órát és a percet is meg kell jelölni.
Papírmunka a sofőrök külföldi minimálbérénél
Cikk
„Sofőrjeink nemzetközi minimálbérét hogyan kell számfejteni, és hogyan számoljuk a járulék alapjául szolgáló összeget (Németország, Ausztria, Hollandia)? Valamint a bérjegyzékükön fel kell tüntetni külön tételenként a belföldi-nemzetközi napidíjat és az üzemanyag-megtakarítást?” – kérdezte az Adózóna olvasója. Hunyadné Szűts Veronika igazságügyi adó- és járulékszakértő válaszolt.
Új: áfa-visszatérítés a török gazdasági kapcsolatokban
Cikk
Mikor kaphat adó-visszatérítést a Török Köztársaságban letelepedett adóalany Magyarországon, illetve a Magyarországon letelepedett adóalany a Török Köztársaságban? A május 22-étől alkalmazható új lehetőségről közölt tájékoztatót a NAV.
Ki a fuvarozási ügy ura? Áfa többszereplős unión belüli értékesítésnél
Cikk
Három uniós tagállamban lévő cég közötti ügylet, három eset, amelyek a fuvarszervező személyében térnek el egymástól. Olvasónk áfáról, háromszögügyletről kérdezett, Bunna Erika adótanácsadó válaszolt.
Háromszögügylet és fuvarozás összefüggése
Kérdés
Tisztelt Tanácsadó! A következő kérdéseim lennének: Holland kapcsolt vállalkozásunktól termékeket szerez be a magyar cégünk, és ezt a terméket értékesítjük a cseh vagy osztrák, szintén adóalany vevőnknek. A termék nem kerül be Magyarország területére, hanem közvetlenül Hollandiából Ausztriába, illetve Csehországba szállítják. 1. eset: ha a fuvarozást a holland vállalkozás szervezi, majd továbbszámlázza a magyar cégnek, a magyar cég pedig továbbszámlázza az osztrák vevőnek, ebben az esetben háromszögügyletnek minősül-e az ügylet a magyar fél szempontjából? Ha nem háromszögügylet, akkor az áfabevallás mely során kell bevallanom a beszerzést és értékékesítést? Az értékesítésről vevő részére kiállított számlában milyen áfa-megjelölést szerepeltessek? 2. eset: Ha a vevő intézi a fuvarozást és ő viseli a költségét, akkor a fenti ügylet háromszögügyletnek minősül-e? Ha nem háromszögügylet, akkor hová kell beraknom a beszerzett és értékesített terméket az áfabevallásban? Minek minősül a beszerzés és értékesítés? Az értékesítésről kiállított számlában milyen áfa-megjelölést szerepeltessek? 3. eset: Ha a termék fuvarozásának költségét külön számlában számlázza ki számunkra a beszállító (több fuvar költségét egy számlában számlázza), akkor ez is háromszögügyletnek minősül-e, ha a fuvarozott termék értékesítése háromszögügylet volt. Vagyis ugyanúgy kell-e bevallanom, kezelnem, mint a termékértékesítést? Vagy közösségen belüli szolgáltatásnyújtás lesz? Köszönettel: Kiss Anita