250 találat a(z) fuvarozás cimkére
Útdíj továbbszámlázása
Kérdés
Egy vállalkozó, aki szerződésben áll a cégemmel, rendszeresen fuvarozási feladatokat végez. Az útdíjat átszámlázza felénk, a megrendelő felé. Kérdésem, hogy a teljes útra oda-vissza kell-e leszámláznia az útdíjat vagy csak a rakott km-re? Mi az általános gyakorlat ? Hogyan kell a számlában feltüntetni az útdíjat ?
Ekáer
Kérdés
Tísztelt Szakértő! A kérdésem a következő: "A" erdőgazdálkodó kitermelt fát (kockázatos termék) ad el "B" kereskedő cégnek. A eladó az adásvételi szerződésben kiköti, hogy az ekáerszám intézése a vevő, "B" felelőssége. – "B" közvetlenül az erdőből viszi el a fát a saját telephelyére: Ekáerköteles-e ez a fuvar? (Ez az első fuvar, de értékesítés nincs.) Ha igen, kinek kell ekáerszámot kérni? – "B" eladja a fát "C" nem végfelhasználónak, és közvetlenül az erdőből "C "telephelyére szállítja: ez a fuvar számít az első közúti szállítással járó értékesítésnek? A lényeg: milyen esetekben lehet "A" erdőgazdálkodó ekáerszámkérésre kötelezett? Amennyiben az adásvételi szerződés kiköti, hogy minden esetben a vevőnek kell kérnie ekáerszámot, van "A"-nak más teendője? Köszönöm mielőbbi válaszát.
Fuvarozás közösségi adóalanynak
Kérdés
T. Cím! Áfás egyéni vállalkozó végez szállítási tevékenységet Miskolcról Ózdra szlovák cég megrendelésére. Ez a tevékenység áfás (27 százalék) vagy közösségi szolgáltatásnyújtás (áfamentes)?
Beszámlázó vállalkozó saját gépjármű-használata
Kérdés
Tisztelt Adózóna! Adott egy cég, mely vállalkozói szerződést köt egy betéti társasággal. A beszámlázó vállalkozás részére, a munkához biztosít autót, tankoló kártyát, autópálya-matricát és telefont. A cég által biztosított autó karambolozik, ezért a vállalkozó a javítás ideje alatt kénytelen a saját autóját, autópálya-matricát és üzemanyagot használni. Van-e arra mód, hogy ezt a foglalkoztató cég legálisan elszámolja a vállalkozó felé? Mert azt mondják, hogy csak az üzemanyagköltséget tudják elszámolni, az amortizációs költséget és az autópályamatricát nem. Abban az esetben, ha a szerződésben szerepel, hogy adott esetben a saját autójával végzi a munkát, akkor milyen módon lehet ezt megoldani? Gondolom, a kiküldetési rendelvény ilyen esetben nem működik. Vagy esetleg, ha ezt kikötik a szerződésben, akkor van rá mód? Vagy milyen módon lehet ezt megoldani? Válaszukat előre is köszönöm!
Nemzetközi fuvar áfája
Kérdés
Cégünk közösségen belüli fuvarszolgáltatást nyújt (humanitárius segélyszállítmány) egy közösségen belüli (finn) gyülekezet részére, mely közösségi adószámmal nem rendelkezik. Az indulás helye Finnország, az érkezés helye Magyarország. Hogyan alakul a fuvar tekintetében az áfafizetési kötelezettségünk?
Ekáer
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Egy kft. állateledel-kereskedelemmel foglalkozik. Belföldön megveszi, és eladja a termékeket. Az állateledel kockázatos terméknek minősül. A kft. eddig kért ekáerszámot a fuvarjaihoz (amit ő szállított), aminek a tömege az 500 kilogrammot meghaladta vagy az értéke meghaladta az 1 millió forintot, rendelkezik gépkocsikkal, és szállít is. Most felvetődött a kérdés, hogy nem is kell ekáerszámot kérnie, egy kalkulátorban nézték meg. A NAV-ot is felhivtuk, ott is azt mondták, nem kell. De az Art. 13. § (1) bekezdésében leírja, hogy kell számot kérni, itt nem tér ki arra, hogy csak a gyártónak kell ekáerszám az első fuvarozásnál. A NAV-nál már ekáerellenőrzésen is volt a cég, mert hibás volt a termék tömegének meghatározása, és meg is büntették 10 ezer forinttal, ott sem említették, hogy nem is kellett volna számot kérni. Kérném megírni, hogy ebben a konkrét esetben mi a helyzet? Tehát a kft. nem gyártó, csak kereskedő. Várom válaszukat.
Értékcsökkenés mértéke
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünk fuvarozással, illetve bérbeadással foglalkozik. Saját tulajdonú gépjárműparkkal rendelkezünk, melyben tehergépkocsik, vontatók, fékpótkocsik és munkagépek találhatók meg. 2015. december 31-éig az eszközök értékcsökkenésének mértéke normál esetben: 20 %, bérbeadás esetében: 30 % volt. Kérdésem: 2016-tól van-e lehetőségünk arra, hogy a törvényi szabályozástól eltérjünk, és társaságunk belső számviteli szabályozásában alacsonyabb kulcsú (%-ú) értékcsökkenést határozzunk meg? Ebben az esetben van-e meghatározva minimális mértékű (kulcsú) értékcsökkenés? Köszönettel: Stock Ildikó
Harmadik országba fuvarozás áfája
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Magyarországi áfás vállalkozó Magyarországról Angliába fuvaroz egy terméket. Ebben az esetben áfa nélkül kell kiállítania a fuvardíjról a számlát? Milyen szöveget kell szerepeltetni a számlán? Kell-e a vevő adószámát feltűntetni? Az áfabevallás melyik sorában kell szerepeltetni az árbevételt? Melyik időszaki áfában kell szerepeltetni, amikor a pénzt megkapta, vagy a fuvarozás teljesítési napján, ha a vállalkozó egyéni vállalkozó?
Raklapkezelés
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünk fuvarozással foglalkozik. A fuvarfeladatok nagy részét eseti megbízással teljesítjük. A közúti árutovábbítási szerződéseket a 120/2016 (VI. 7.) kormányrendelet szabályozza. A raklapok kezelésére vonatkozó részt idézem: "10. Raklapcsere, göngyölegkezelés 11. § A raklap és a göngyöleg cseréjét, kezelését a fuvarozó díj ellenében, a feladó költségére és kockázatára külön szolgáltatásként végzi." A kérdésem ehhez a ponthoz kapcsolódik. Van-e lehetősége a megbízónak a kormányrendelet ezen pontját felülírni? Kérheti-e a megbízásban csereraklapok biztosítását vagy a raklapok visszaszállítását díjtalanul? Amennyiben nem teszünk eleget a megbízás raklapkezelésre vonatkozó pontjának, szabályszerűen számlázza-e ki cégünk felé megbízónk a vissza nem szállított raklapok díját? Kérem szíves állásfoglalását! Köszönettel! Stock Ildikó
Láncértékesítés
Kérdés
Magyar adóalany (A) értékesítene német adóalanynak (B), amely cég ezt a terméket eladja egy albán cégnek (C) úgy, hogy a termék Magyarországról közvetlenül Albániába kerül elfuvarozásra (láncügylet). A B német szervezi, bonyolítja a termék fuvarozását, vevői minőségében. Az úgynevezett fuvarozásos értékesítés az első értékesítés, amelyben ez a B szereplő vevőként jelenik meg az A és B közötti ügyletben. Ennek az értékesítésnek a teljesítési helye – az áfatörvény 26. §.-a értelmében a fuvarozás megkezdésének a helye, tehát Magyarország. A B német és a C albán cég közötti ügylet – mint fuvarozásos értékesítést követő értékesítés – teljesítési helye az áfatörvény 27. §. (3) bekezdés b. pontja alapján a rendeltetés országa, azaz Albánia. Az ügylet számlázásánál az A a magyar, a B a német közösségi adószámát használja. Az A magyar adóalany és a B német adóalany közötti ügylet adómentes. Az áfatörvény 98. §-a alapján ugyanis adómentes az ügylet, amelynek eredményeként a termék harmadik országba kikerül, feltéve, hogy a termék vámhatóság általi kiléptetése a teljesítés napjától számított 90 napon belül megtörténik. A B és a C közötti számlázást már nem a magyar áfatörvény szabályai szerint kell megítélni. A leírt törvényi értelmezést jól alkalmaznánk így?Az A adóalany hogyan szerepelteti ezt az áfabevallásában, melyik soron? A B német adóalanynak kell-e valamit Magyarországon jelentenie? Az A és B, valamint a B és C közötti számlázás során milyen paritást kell alkalmazni? INTRASTAT-ban kinek van jelentési kötelezettsége?
Ekáer: hiányzik az összhang a szabályozásban
Cikk
Nem sikerült tökéletesre az elektronikus közúti áruforgalom ellenőrző rendszer augusztustól hatályos módosítása: a vonatkozó rendelet nem követi a törvényben előírtakat.
Magyar cég áfafelszámítási kötelezettsége
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Az alábbi kérdésben szeretnénk állásfoglalását kérni. Adott egy magyar adózás alá bejelentkezett, magyar adószámmal rendelkező osztrák cég, valamint egy magyarországi cég szintén magyar adószámmal. A magyar cég fuvarozást számlázna az osztrák cégnek.A fuvarozás egy Magyarországon végzett munkához kapcsolódik.Néhány esetben csak belföldön fuvaroznak, az országhatár átlépése nélkül. A kérdésünk az, hogy helyesen számláz-e a magyar cég az osztrák cég felé, ha a számláit áfa felszámításával állítja ki? Köszönettel.
Magyar adószámmal rendelkező, osztrák cég áfalevonási joga
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Az alábbi kérdésben szeretnénk állásfoglalát kérni. Adott egy osztrák cég, mely magyarországi adószámmal rendelkezik, valamint egy magyar cég. A magyar cég fuvarozást számlázott az osztrák cégnek. A számlán feltüntetésre került az osztrák cég magyar adószáma, a fuvarozás Magyarországon végzett munkához (építkezés) kapcsolódik, néhány esetben a felrakodási és a lerakodási pont is magyarországi volt, ezért a számla áfát tartalmaz. A számlát az osztrák cég befogadta, és ki is egyenlítette. A kérdés az, hogy az osztrák cég levonásba helyezhette-e a számlán felszámított áfát magyarországi áfaelszámolásai során?
Belföldi napidíj
Kérdés
A kft. nagykereskedelmi tevékenységet folytat. Saját tehergépjárművel (3,5 tonna összteherbírású, tehát engedélyhez nem kötött) közúti árufuvarozást végez. Saját vevői részére a kft.-től megvásárolt árut szállítja ki. A sofőr a kft. munkavállalója, aki raktárosi és gépkocsivezetői munkakört tölt be. Kérdésem: ha a munkavállaló gépkocsivezetőként árut szállít napi 6 órát meghaladó időtartamban, elszámolható-e a 3000 forint napidíjátalány adómentesen?
Fakereskedő
Kérdés
Fakereskedő Az lenne a kérdésem, hogy ügyfelünk, aki tűzifa-értékesítéssel foglalkozik, köteles-e a szigorú számadású szállítójegy használatára? A fát az erdészettől veszi, a telephelyén feldolgozza (hasítja, vágja), majd onnan adja el, vagy kiszállítva saját teherautóval (3,5 t alatti), vagy a vevő a telephelyről a saját eszközével szállítja el. Válaszát előre is köszönöm Hochschornerné Strasszer Éva