395 találat a(z) szolgáltatás cimkére
Sportrendezvény 1.
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Az alábbi probléma megoldásához kérjük a segítségét: Egyik ügyfelünk Magyarország területén belül egy sportrendezvényt szervez, a rendezvény egy játékos sportvetélkedőről szól. A játék Magyarországon belül különböző helyszíneken zajlik. A rendezvényre a résztvevők nevezési díjjal tudnak jelentkezni (összege: 200 000 Ft), amely tartalmazza a rendezvénnyel kapcsolatos összes költséget (szállás, borkóstolás, különböző feladatok teljesítése, étel-ital, 10 000 Ft értékben voucherszolgáltatás, amelyet a rendezvény ideje alatt a versenyző a kijelölt állomáshelyeken levásárolhat). A nevezési díj, amit a résztvevők fizetnek, tartalmában nem a rendezvényre (sport) való belépést biztosítja, hanem a részvételt. A résztvevő csapatok komplex szolgáltatást vesznek igénybe, tehát a résztvevők maguk a játékosok. A rendezvény nem kimondottan sportvetélkedő, mivel a csapatok az ország különböző területeit járják be több napon keresztül, ahol logikai és sportjátékokban vesznek részt. A rendezvényen való részvételt biztosítja a nevezési díj, belépőjegyet nem szednek, a rendezvény zártkörű, nézők nincsenek. Kérdéseink: 1. A rendezvényen közösségi adóalanyok (közösségi adószámmal rendelkeznek) is részt vesznek. Ebben az esetben az áfatörvény 37. §-a alapján értelmezhető-e a szolgáltatás? 2. Ha közösségi adóalany részére ezt a szolgáltatást térítésmentesen nyújtjuk, akkor ebben az esetben az áfa fizetésére ki a kötelezett? Válaszukat előre is köszönjük!
Áfa teljesítési hely
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünket egy francia cég megbízta (aki Magyarországon telephellyel nem rendelkezik) az alább részletezett tevékenység elvégzésére: „Budapesten elhelyezkedő szálloda környezetvédelmi szakértői vizsgálata (Phase I. auditáló vizsgálat), környezetvédelmi és működési engedélyek és a környezetvédelmi gyakorlat felülvizsgálata." A kérdés, hogy a számla áfa nélkül bocsátandó ki az áfatörvény 37. paragrafusa alapján, vagy ez az ingatlanhoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásba sorolandó, és mint ilyen áfásan bocsátandó ki, hiszen az ingatlan Magyarországon van? Köszönettel várom válaszát.
Cégtábla
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünknél cégtáblacsere történt. A számlán az áll: cégtábla X forint, szerelési költség X forint. Én szolgáltatásra könyvelném, egy összegben, szeretném megkérdezni, jó-e így?
Harmadik ország részére szolgáltatás számlázása
Kérdés
Evás bt. USA -ba számlázna szolgáltatást, mivel a Magyarországon székhellyel rendelkezö cég nem akar az áfalevonással foglalkozni. Mi a teendö ilyen esetben? Köszönettel Simon J
Online pénztárgép
Kérdés
Tisztelt Adózóna! Segítségüket szeretném kérni leendő tevékenységünkkel kapcsolatban. Tevékenységünk rövid leírása: szolgáltatásunkat nagy üzletközpontban kihelyezett kis (kb. 1 négyzetméteres) standon fogjuk végezni. Áramellátási lehetőségünk nincs. Szolgáltatásunk pedig az, hogy egy telefon-vagy tabletkijelzőre olyan folyadékot viszünk fel, mely 12 hónapon keresztül megvédi a telefont a karcolástól, töréstől, védi a telefon tulajdonosát a káros sugárzástól és víztaszító réteget képez. Mi ezt a folyadékot árulni nem tervezzük, csak és kizárólag a folyadékot visszük fel a telefonra. A TEÁOR besorolással kapcsolatban már felvettük a kapcsolatot a KSH-val, de szeretnénk az Önök véleményét is kikérni a tekintetben, hogy tevékenységünk online pénztárgép köteles-e. Ha a KSH a pénztárgéptörvény szerinti TEÁOR valamelyikébe sorolja a tevékenységet, akkor kérdeznénk, hogy milyen módon valósítsuk meg, vagy van-e rá felmentés technikai kivitelezhetetlenség miatt? Mi előre láthatólag ezt a folyadékot árulni nem tervezzük, csak és kizárólag a folyadékot visszük fel a telefonra. De ha szeretnénk árulni is, akkor azt megtehetjük-e nyomdai úton előállított nyugtával? Mielőbbi válaszukat előre is köszönöm.
Teljesítés dátuma
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Cégünk számítógépes szolgáltatást nyújt partnereinek. Jelen esetben egy 6 hetet átölelő iőszakról van szó, ameddig rendelkezésre bocsátjuk termékünket. Kérdésem milyen dátumokkal helyes kiállítani a számlát? Időszak: 2016.09.21 – 2016.10.14 Kiállítható e a számla 2016. 09. 26.án, korábban mint az időszak utolsó napja? Előlegnek minősül e az? Fizetési határidő szerződés szerint, kézhezvételtől számított 15 nap. Jó dátumnak minősül-e 2016. 10. 11.? Igaz az a kiállítástól számított 15. nap, de cégünk tudja, hogy a kiállítás és a kézhezvétel között eltelhet néhány nap, így nem szigorú a határidőt illetően. Valamint a teljesítési dátum lehet-e az időszak utolsó napja, 2016. 10. 14?! Kérem mindkét esetben, ha helyesek a dátumok, ha nem, írja meg a vonatkozó szabályozást, amiből kiderül, hogyan jár el helyesen a cég. Válaszát előre is köszönöm!
Szolgáltatásexport – Szerbia
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Szeretném válaszát kérni arra a kérdésre, hogy milyen áfa-, illetve számlázási szabályok vonatkoznak grafikai szolgáltatás – kreatív koncepció és címketervezés – nyújtására, amelyet egy szerb cég (szerb adószámmal) rendel meg budapesti székhelyű cégünktől? Köszönöm!
Szolgáltatás áfája
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Adott egy magyar egyéni vállalkozó, villanyszereléssel foglalkozik, áfakörbe tartozik. Megrendel tőle egy magyar magánszemély (lakhelye, tartózkodási helye Magyarország) Ausztriában lévő házán villanyszerelési munkát. Kérdésem, hogy a munka elvégzése után hogyan kell a számlát kitöltenie a vállalkozónak a magánszemély felé? Hol és kinek kell az áfát megfizetnie? Válaszát előre is köszönöm.
Kötelező pénztárgéphasználat 2016. 09. 30-ától
Kérdés
Szeretném kérdezni, hogy megjelent-e a rendelet arról, hogy a szolgáltatói szektorban kötelező pénztárgép használat (konkrétan a TEÁOR 45.20) a szeptember 30-ai határidő kitolódik 2017. 01. 01-jére? Ha igen, akkor hol olvasható? Köszönettel
Ön mivel elégedetlen? Ezek a problémás szolgáltatások
Cikk
Magyarországon 2015-ben leginkább a pénzügyi szolgáltatásokat, a televízió-előfizetéseket és a vasúti személyszállítási szolgáltatást tartják a leg problémásabbnak a fogyasztók, míg a legkevesebb a panasz a könyvek, az alkoholmentes italok és a háztartási gépek vásárlásakor - derül ki az Európai Bizottság (EB) által szervezett az egész unióra kiterjedő reprezentatív felmérésből.
Ingatlanforgalmazás
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Ingatlanforgalmazással foglalkozó kft. használt, rossz állapotban lévő lakásokat vásárol, ezeket felújítja, majd értékesíti. A lakást áruként tartjuk nyilván, a felhasznált anyagokat és igénybe vett szolgáltatásokat az 5-ös számlaosztályban számoljuk el, majd év végén, illetve a felújítás befejeztével átvezetjük a saját termelésű készletek közé. A kérdésünk arra vonatkozna, hogy ez az elszámolás helyes-e, illetve a lakások értékesítésig felmerülő rezsi költséget, a felújításkor elhasznált eszközök például: ecset, fólia, tisztítószer …stb. értékét, a vásárláskori ügyvédi munkadíjat elszámolhatjuk-e tárgyévi költségként? Válaszát előre is köszönöm.
Őstermelő bérben szánt, vet, arat, s így adózik
Cikk
Mezőgazdasági őstermelő hogyan, milyen feltételekkel végezhet mezőgazdasági szolgáltatást (szántást, vetést, aratást stb.)? Olvasónk kérdésére Sinka Júlia adó- és számviteli tanácsadó válaszol.
Pénztárgépre kötelezett tevékenység
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Adott egy üvegező kft., amely helyszíni kiszállást szereléssel (például ajtóüvegcsere), illetőleg a telephelyen lehetőség van ott helyben az igényeknek megfelelően leszabott, megmunkált üveget vásárolni. A gyakoribb eset az, hogy telefonon, vagy interneten megrendelik az üveget és a telephelyen személyes átvétel keretében elviszik a leszabott üveget, amit helyben kis is fizetnek. Eddig minden készpénzes számla beütésre került a pénztárgépbe. Viszont most felmerült kérdés a pénztárgép használatát illetően. A helyszíni kiszállás – úgy gondoljuk, hogy – szolgáltatásnak minősül, tehát azokat az értékesítéseket nem kell beütni a pénztárgépbe. Számla ellenében a helyszínen kifizeti a vevő a cégnek. 1. Viszont minek minősül a telefonon, interneten beérkezett rendelés? A számlákon az szerepel, hogy "üveg szabva", "üveg szerelve". Az ügyvezető szerint ez szintén egy szolgáltatás, hiszen annak ellenére, hogy ő egy kész üveget ad át a vevőnek, előtte megmunkálja, leszabja, csiszolja stb. Tehát ezeket az értékesítéseket, ha jön átvenni a vevő a terméket, be kell ütni a pénztárgépbe, vagy sem? Ha nem üti be a gépbe, akkor jelenteni kell a NAV-nak a havi PTGSZLAH-n, vagy sem? Tehát termékértékesítésnek (ezáltal kiskereskedelmi tevékenységnek) vagy szolgáltatásnyújtásnak számítanak a fenti esetek?
Szerződés, számlázás
Kérdés
Tisztelt Szakértő! Az alábbi kérdéssel fordulok Önhöz. Az országos cégnyilvántartó keresett meg azzal, hogy fizessek 45 000 forint plusz áfát a megjelenésért, melyet futárral küld holnap. Közlöm, hogy nem kérem, erre közli, hogy tavaly ingyenes volt a megjelenés, és mivel nem mondtam le, ezért automatikusan meghosszabbodik,,de csak akkor leszek aktív az oldalon, ha a pénz beérkezik. Erről semmilyen irásos megerősítést nem kaptam, és nem emlékszem ilyen telefonos beszélgetésre sem. Ismét közöltem, hogy nem vagyok hajlandó kifizetni, először látni akarom az írásos papírt, hogy én ilyet aláírtam. Közölték, hogy telefonos tájékoztatás volt. Akkor azt szertném hallani, mielőtt fizetek. Közölték, hogy ezt majd csak a bizonyító eljárásban teszik meg .De adnak kedvezményt, és már csak 39 000 forint plusz áfát kell fizetnem holnap a futárnak,de holnap át kell vennem, és kifizetnem, mert hónap vége van, és ha nem teszem, akkor 9500 forint plusz áfa összegről küldik a számlát, és elveszítem a kedvezményt. Szeretném kérdezni,hogy létezik ilyen, hogy telefonos tájékoztatás alapján közlik, hogy nem mondtam le a szolgáltatást írásban, ezért fizetnem kell? Ez egy szolgáltatás, nem kell erről szerződés? Tényleg elég egy telefonos tájékoztatás?Tényleg ki kell fizetnem, ha nem kérem a szolgáltatást? Ráadásul nem is vagyok kint a cégnyilvántartón, majd csak akkor kerülök ki, ha beérkezik a pénz? Nekem bűzlik az egész? Mit tehetek? Várom, és köszönöm gyors válaszát, mert a futár holnap hozza a számlát. Üdvözlettel: Kovács Éva
Káosz az iparűzési adó értelmezésében: sokba kerül az adózóknak
Cikk
Szolidaritási alapot hoz létre a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülése (MKKE) az adótörvényi szabályozatlanság miatt összesen több száz millió forintos büntetéssel fenyegetett könyvkiadók megsegítésére – mondta el Kocsis András Sándor, a szervezet elnöke kedden Budapesten.