adozona.hu
2009. évi CXV. törvény
2009. évi CXV. törvény
az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről
![Időállapotnak nevezzük a jogszabályok két konkrét dátum közötti állapotát, amelyen belül a hivatalos szöveg nem változik. Nyitott időállapot akkor lehetséges, ha a következő jogszabályi változtatás dátuma még nem ismert. Mi ez?](/skins/default/images/i_question.png)
- Kibocsátó(k):
- Jogterület(ek):
- Tipus:
- Érvényesség kezdete:
- Érvényesség vége:
- Jogszabály indoklása: Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló T/10677. számú törvényjavaslat indokolása
Szakértői magyarázatok
MIRŐL SZÓL EZ A JOGSZABÁLY?
Az Országgyűlés - elismerve a kisvállalkozók gazdasági életben betöltött kiemelkedő szerepét - az egyéni vállalkozói tevékenység megkönnyítése, az egyéni vállalkozók adminisztratív terheinek csökkentése, az Európai Unió szabályaival való összhang megteremtése és az egyéni vállalkozók cégalapításának elősegítése érdekében a következő törvényt alkotja:
E törvény szabályozza az egyéni vállalkozók tevékenysége megkezdésének, folytatásának, szünetelésének és megszűnésének, valamint a Magyarország...
(2) E törvény rendelkezéseit nem kell alkalmazni
a) a családi gazdaságokról szóló törvény szerinti mezőgazdasági őstermelői tevékenységre,
b) a szolgáltató állatorvosi tevékenységre,
c) az ügyvédi tevékenységre,
d) az egyéni szabadalmi ügyvivői tevékenységre,
e) a közjegyzői tevékenységre,
f) az önálló bírósági végrehajtói tevékenységre.
3. § (1) Egyéni vállalkozó lehet:
a) a magyar állampolgár,
b) az Európai Unió tagállamának vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államnak az állampolgára, továbbá az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes más állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján a letelepedés tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam állampolgáraival azonos jogállást élvező személy,
c) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó, a b) pontban nem említett olyan személy, aki a szabad mozgás és tartózkodás jogát Magyarország területén gyakorolja,
d) a harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozó általános szabályokról szóló törvény hatálya alá tartozó huzamos tartózkodási jogosultsággal rendelkező személy, a vendég-önfoglalkoztatás céljából, munkavégzési célból, családi együttélés céljából vagy tanulmányi célból kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező személy, valamint a humanitárius célból kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező befogadott és hontalan.
(2) Nem lehet egyéni vállalkozó:
a) kiskorú személy, valamint aki cselekvőképességet érintő gondnokság alatt áll,
b) akit
ba) a 2013. június 30-ig hatályban volt közélet tisztasága elleni [a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) XV. Fejezet VII. cím], nemzetközi közélet tisztasága elleni (1978. évi IV. törvény XV. Fejezet VIII. cím), gazdasági (1978. évi IV. törvény XVII. Fejezet) vagy vagyon elleni (1978. évi IV. törvény XVIII. Fejezet) bűncselekmény,
bb) korrupciós [a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) XXVII. Fejezet], vagyon elleni erőszakos (Btk. XXXV. Fejezet), vagyon elleni (Btk. XXXVI. Fejezet), szellemi tulajdonjog elleni (Btk. XXXVII. Fejezet), pénz- és bélyegforgalom biztonsága elleni (Btk. XXXVIII. Fejezet), költségvetést károsító (Btk. XXXIX. Fejezet), pénzmosás (Btk. XL. Fejezet), a gazdálkodás rendjét sértő (Btk. XLI. Fejezet), a fogyasztók érdekeit és a gazdasági verseny tisztaságát sértő (Btk. XLII. Fejezet) vagy a tiltott adatszerzés és az információs rendszer elleni (Btk. XLIII. Fejezet) bűncselekmény
miatt jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek, amíg az elítéléséhez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesül,
c) akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen egy évet meghaladó, végrehajtandó szabadságvesztére ítéltek, amíg az elítéléséhez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesül,
d) aki egyéni cég tagja vagy gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja.
(3) Egy természetes személynek egyidejűleg egy egyéni vállalkozói jogviszonya állhat fenn.
a) vezeti az egyéni vállalkozók nyilvántartását, e körben törli a nyilvántartásból a jogszabálysértő bejegyzést, javítja a hibás bejegyzést, illetve pótolja az elmulasztott bejegyzést,
b) működteti a nyilvántartási és ügyviteli feladatokat szolgáló informatikai rendszert,
c) a 19/B. § szerint hatósági ellenőrzést végez,
d) szakmai irányítást és felügyeletet gyakorol a (3) bekezdés a-c) pontjában meghatározott tevékenység felett, valamint
e) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
(2) A bejelentésben közreműködő szerv (a továbbiakban: Közreműködő Szerv) országos illetékességgel ellátja az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének és megszüntetésének 5. § (2) bekezdés a) pontja szerinti bejelentésével kapcsolatos feladatokat.
(3) Az egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró, Kormány által rendeletben kijelölt szerv (a továbbiakban: Hatóság)
a) az egyéni vállalkozó székhelye szerinti illetékességgel hatósági ellenőrzést folytat,
b) a Kormány által nyújtott elektronikus azonosítási szolgáltatáshoz és ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatáshoz regisztrációt biztosít az egyéni vállalkozói bejelentést személyesen kezdeményező, elektronikus azonosítással és ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatással nem rendelkező bejelentő számára, valamint
c) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
(4) A gazdasági kamarák tájékoztatást nyújtanak az egyéni vállalkozói tevékenység folytatásához szükséges információkról, az egyéni vállalkozói tevékenység folytatásáról, a képesítéshez, valamint a hatósági engedélyhez vagy bejelentéshez kötött gazdasági tevékenységekről.
(2) Az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének, megszüntetésének bejelentése
a) elektronikus úton, elektronikus azonosítást követően vagy
b) a Közreműködő Szervnél
kezdeményezhető.
(3) Az egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésének bejelentésével, valamint a változás-bejelentéssel kapcsolatos eljárások kizárólag elektronikus úton, elektronikus azonosítást követően kezdeményezhetők.
(4) Az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdése iránti eljárás hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton nem folytatható le.
5. § (1) Az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének feltétele, hogy az erre irányuló szándékáról a természetes személy a nyilvántartást vezető szervhez e törvény rendelkezéseinek megfelelő bejelentést nyújtson be.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést
a) a Közreműködő Szerv útján vagy
b) elektronikus azonosítást követően az erre a célra rendszeresített űrlapon (a továbbiakban: elektronikus bejelentés)
kell megtenni.
6. § (1) A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a bejelentő családi és utónevét, születési családi és utónevét, anyja családi és utónevét, születési helyét és idejét, lakcímét vagy szálláshelyét (a továbbiakban együtt: lakcím), állampolgárságát,
b) nyilatkozatot arról, hogy nem állnak fenn a 3. §-ban meghatározott kizáró okok,
c) a főtevékenységet, és a folytatni kívánt egyéb tevékenységet (tevékenységeket) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról szóló 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeleten alapuló TEÁOR-számokból képzett a mindenkor hatályos Önálló vállalkozók tevékenységi jegyzéke (ÖVTJ) szerinti ÖVTJ kód szerint megjelölve,
d) a székhely, valamint szükség szerint a telephely (telephelyek) és a fióktelep (fióktelepek) címét,
e) az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott további adatokat és nyilatkozatokat, amelyek az állami adóhatósághoz való bejelentkezési kötelezettség teljesítéséhez szükségesek.
f) a székhelye szerint illetékes területi gazdasági kamarához címzett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet.
(2) A bejelentési űrlapnak tájékoztatást kell tartalmaznia arról, hogy a bejelentő mely adatai és milyen célból kerülnek be az egyéni vállalkozói nyilvántartásba és ezek közül melyek lesznek bárki számára megismerhető, nyilvános adatok.
(3) A székhely, telephely, fióktelep fogalmára a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bejelentés során kitöltött bejelentési űrlap írásbeli jognyilatkozatnak minősül.
7. § (1) Ha az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bejelentő a bejelentési űrlapot nem megfelelően töltötte ki, erről a tényről - a bejelentés hiányainak, illetve hibáinak megjelölését és az egyéni vállalkozói tevékenység bejelentés nélküli megkezdésének, valamint folytatásának jogkövetkezményeire való figyelmeztetést tartalmazó - automatikus visszajelzést kap.
(2) Ha az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti bejelentő a bejelentési űrlapot megfelelően töltötte ki, vagy a bejelentő az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerint jár el, a nyilvántartást vezető szerv haladéktalanul, automatikusan, az e célra rendszeresített elektronikus rendszeren keresztül rögzíti az egyéni vállalkozó adószámát, valamint beszerzi az egyéni vállalkozó statisztikai számjelét.
(3) A (2) bekezdésben foglalt adatok beérkezését követően a nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozót - azonosításra alkalmas nyilvántartási szám megállapításával egyidejűleg - nyilvántartásba veszi, és megküldi a 9. §-ban meghatározott, a nyilvántartásba bejegyzett adatokat tartalmazó értesítést (a továbbiakban: értesítés) a bejelentő részére.
(4) Ha a bejelentő a bejelentési űrlapot megfelelően töltötte ki, a nyilvántartást vezető szerv nem mérlegelheti a (2) és (3) bekezdésben foglaltak végrehajtását.
(5) A nyilvántartást vezető szerv a 9. § szerinti értesítés megküldésével egyidejűleg a nyilvántartásba vételről értesíti a Központi Statisztikai Hivatalt, a Közreműködő Szervet, a Hatóságot, valamint a székhelye szerint illetékes területi gazdasági kamarát.
(6) Az egyéni vállalkozói tevékenység a nyilvántartásba vétel napján kezdhető meg.
8. § Az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének bejelentése, a változás-bejelentés, az egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésének és megszűnésének bejelentése díj- és illetékmentes.
9. § A 7. § (3) bekezdése szerinti értesítés tartalmazza:
a) az eljáró hatóság megnevezését, az ügy számát, a nyilvántartásba vétel napját,
b) az egyéni vállalkozó természetes személyazonosító adatait,
c) az egyéni vállalkozó székhelyét, telephelyét (telephelyeit), fióktelepét (fióktelepeit),
d) az egyéni vállalkozó főtevékenységének és egyéb tevékenységeinek a 6. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti megjelölését,
e) az egyéni vállalkozó adószámát, statisztikai számjelét és nyilvántartási számát, valamint
f) a 6. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott adatokra vonatkozó nyilatkozat kivonatát.
a) az egyéni vállalkozó természetes személyazonosító adatait, lakcímét, állampolgárságát,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásába történő felvétel napját,
c) az egyéni vállalkozó főtevékenységét és tevékenységi köreit a 6. § (1) bekezdésének c) pontjának megfelelően,
d) a székhely, a telephely (telephelyek) és a fióktelep (fióktelepek) címét,
e) szükség szerint az egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésének tényét, kezdő- és zárónapját,
f) az egyéni vállalkozó adószámát, annak hatályos állapotát, az adószám törlését, valamint e határozat megsemmisítését, hatályon kívül helyezését, módosítását, kiegészítését vagy visszavonását, továbbá a határozat véglegessé válásának napját,
g) az egyéni vállalkozó statisztikai számjelét és nyilvántartási számát,
h)
i) a törlés időpontját és okát.
j) ha az egyéni vállalkozó halála esetén a 17. § (1) bekezdése szerint a tevékenység folytatására kerül sor, az egyéni vállalkozói tevékenység özvegy, illetve örökös általi folytatásának tényét,
k) ha az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezése esetén az egyéni vállalkozói tevékenységet a 17. § (2) bekezdése szerint a törvényes képviselő folytatja, a tevékenység folytatásának tényét, a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait, lakcímét, valamint
l) elektronikus dokumentumtárként a megtett bejelentéseket és az azokkal összefüggésben kiállított értesítéseket.
m) az egyéni vállalkozónak a digitális államról és a digitális szolgáltatások nyújtásának egyes szabályairól szóló törvény szerinti hivatalos elérhetőségét.
(1a) Az egyéni vállalkozók nyilvántartása az (1) bekezdés b)-k) pontjában meghatározott adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(2) A nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozók nyilvántartásába kizárólag az e törvényben meghatározott esetben jogosult adatokat bejegyezni, valamint a nyilvántartásból adatot törölni. A nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg.
(3) A nyilvántartást vezető szerv a 11. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatok változását a személyiadat- és lakcímnyilvántartást, valamint a központi idegenrendészeti nyilvántartást vezető szerv értesítése alapján vagy a nyilvántartásba történő bekérdezés útján, hivatalból jegyzi be a nyilvántartásba.
(4) A személyiadat- és lakcímnyilvántartást, valamint a központi idegenrendészeti nyilvántartást vezető szerv haladéktalanul értesíti a nyilvántartást vezető szervet az egyéni vállalkozó halálának tényéről, valamint időpontjáról.
(5)
(6)
12. § (1)
(2) A nyilvántartást vezető szerv köteles az egyéni vállalkozók családi és utónevét, valamint a 11. § (1) bekezdés b)-h) pontjában meghatározott adatokat, az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság megszűnése esetén annak időpontját - ha az egyéni cég vagy a 19/C. § szerinti korlátolt felelősségű társaság alapítása miatt történt, akkor ennek tényét - a nyilvántartásból törölt egyéni vállalkozó családi és utónevét, valamint nyilvántartási számát a törlés tényének feltüntetésével naprakészen, bárki számára díjmentesen megtekinthetően az interneten folyamatosan hozzáférhetővé tenni.
13. § (1) A nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartásban szereplő adatokat - a gazdasági forgalom biztonsága, a vállalkozói tevékenység gyakorlásával összefüggő jog vagy tény igazolása céljából - az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság megszűnésétől számított tíz évig kezeli.
(2) Adatigényléssel jogosult átvenni az egyéni vállalkozó 12. § (2) bekezdésében meghatározott nyilvános nyilvántartásban (a továbbiakban: nyilvános nyilvántartás) nem szereplő valamennyi adatát
a) a bíróság a büntetőeljárás lefolytatása, büntetés és intézkedés végrehajtása, továbbá polgári perben a tényállás megállapítása céljából,
b) a rendőrség a bűncselekmények és szabálysértések felderítése céljából,
c) a nyomozó hatóság és az ügyészség büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetés és intézkedés végrehajtása céljából.
d) a nemzetbiztonsági szolgálatok jogszabályban meghatározott feladataik ellátásához.
e) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv a hatósági tevékenysége ellátásához.
(3) Adatigényléssel jogosult átvenni az egyéni vállalkozónak a nyilvános nyilvántartásban nem szereplő adatai közül az egyéni vállalkozó anyja családi és utónevét, születési helyét és idejét és elektronikus elérhetőségét, valamint lakcímét a bíróság, az ügyészség, a közjegyző, a bírósági végrehajtó, a gazdasági vagy szakmai kamara, valamint a közigazgatási szerv közfeladatai, valamint a jogi képviselő jogi képviselettel kapcsolatos feladatai ellátása érdekében.
(4) A nyilvántartást vezető szerv és a Közreműködő Szerv kérelemre adatszolgáltatást teljesít és hatósági bizonyítványt állít ki.
(5) A (3) bekezdés szerinti adatigénylés keretében jogosult átvenni az egyéni vállalkozónak a nyilvános nyilvántartásban nem szereplő adatai közül az egyéni vállalkozó születési családi és utónevét a gazdasági kamara a gazdálkodó szervezetek részére történő közvetlen tájékoztatás nyújtása érdekében.
13/A. § A nyilvántartást vezető szerv közvetlen hozzáférést biztosít az egyéni vállalkozók nyilvántartásához a Hatóságnak az egyéni vállalkozói tevékenység hatósági ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátása érdekében.
(2) Az adatváltozás bejelentésére és nyilvántartásba vételére a 6. és 7. §-t kell alkalmazni azzal, hogy az értesítés az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát, a 9. § a) és b) pontjában meghatározott, valamint az adatváltozással érintett adatokat tartalmazza.
(3) A nyilvántartást vezető szerv az (1) és (2) bekezdésben foglalt esetekben a megváltozott adatokról értesíti a Központi Statisztikai Hivatalt, a székhely szerint illetékes területi gazdasági kamarát, a Közreműködő Szervet, valamint a Hatóságot.
(2) Az egyéni vállalkozó több tevékenységet folytathat, tevékenységét több telephelyen, fióktelepen végezheti.
(3) Ha valamely gazdasági tevékenység gyakorlását jogszabály - ide nem értve az önkormányzati rendeletet - hatósági engedélyhez köti, az egyéni vállalkozó e tevékenységét csak az engedély birtokában kezdheti meg, illetve végezheti.
16. § (1) Az egyéni vállalkozó köteles személyesen közreműködni a tevékenység folytatásában, azzal, hogy közreműködőként alkalmazottat foglalkoztathat.
(2) Képesítéshez kötött tevékenységet az egyéni vállalkozó csak akkor folytathat, ha a jogszabályokban meghatározott képesítési követelményeknek megfelel. Jogszabály - ide nem értve az önkormányzati rendeletet - eltérő rendelkezése hiányában képesítéshez kötött tevékenységet az egyéni vállalkozó akkor is folytathat, ha a képesítési követelményeknek maga nem felel meg, de az adott tevékenység folytatásában személyesen közreműködő, általa határozatlan időre foglalkoztatott személyek között van olyan, aki az előírt képesítéssel rendelkezik. A képesítési követelményeknek a tevékenység folytatása során folyamatosan meg kell felelni.
(3) Ha az egyéni vállalkozónak több telephelye (fióktelepe) van, a képesítési követelményekre vonatkozó előírásokat valamennyi telephelyen (fióktelepen) érvényesíteni kell.
(4) Az egyéni vállalkozó gazdasági tevékenysége során az "egyéni vállalkozó" megjelölést (vagy annak e.v. rövidítését) és nyilvántartási számát neve (aláírása) mellett minden esetben köteles feltüntetni.
(5) Az egyéni vállalkozó a nyilvántartásba olyan - a 6. § (1) bekezdés c) pontja szerinti - tevékenységet jelenthet be, melynek gyakorlására vonatkozó jogszabályi előírásokat teljesítette. Az egyéni vállalkozó köteles haladéktalanul bejelenteni, ha a tevékenység gyakorlására vonatkozó jogszabályi előírásoknak nem felel meg. A bejelentés alapján a nyilvántartást vezető szerv törli a tevékenységet.
(6) Az egyéni vállalkozó székhelye, telephelye és fióktelepe olyan ingatlan lehet, amely az egyéni vállalkozó tulajdonát képezi, vagy amelynek használatára az egyéni vállalkozó egyébként jogosult.
17. § (1) Az egyéni vállalkozó halála esetén az egyéni vállalkozó özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse az egyéni vállalkozói tevékenységet folytathatja, ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását az e törvényben meghatározottak szerint - az ok bekövetkezésétől számított 90 napon belül - a Közreműködő Szervnél személyesen, postai úton vagy elektronikus azonosítást követően elektronikus kapcsolattartás útján bejelenti.
(2) Az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezése esetén az egyéni vállalkozó nevében és javára törvényes képviselője az egyéni vállalkozói tevékenységet folytathatja, ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását az e törvényben meghatározottak szerint - az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezéséről szóló bírósági határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül - a Közreműködő Szervnél személyesen, postai úton vagy elektronikus azonosítást követően elektronikus kapcsolattartás útján bejelenti.
(3) A tevékenység folytatásának kezdete az (1) bekezdésben foglalt esetben az egyéni vállalkozó halálát, a (2) bekezdésben foglalt esetben az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezéséről szóló bírósági határozat jogerőre emelkedését követő nap.
(4)
(2) Amennyiben az egyéni vállalkozó egyéni vállalkozói tevékenységét szüneteltetni kívánja, köteles azt a bejelentési vagy változásbejelentési űrlapon a nyilvántartást vezető szervnél bejelenteni, akár a tevékenység megkezdésének bejelentésével egyidejűleg, amely a szünetelés tényét és kezdő időpontját az egyéni vállalkozók nyilvántartásába bejegyzi. A szünetelés kezdő napja nem lehet korábbi a bejelentést követő napnál. A szünetelés kezdő napja a bejelentést követően nem módosítható. A nyilvántartást vezető szerv a szünetelésről haladéktalanul, elektronikus úton értesíti a Központi Statisztikai Hivatalt, a székhely szerint illetékes területi gazdasági kamarát, valamint a Hatóságot.
(3) A szünetelés bejelentését követően, annak tartama alatt az egyéni vállalkozó egyéni vállalkozói tevékenységet nem végezhet, egyéni vállalkozói tevékenységhez kötődő új jogosultságot nem szerezhet, új kötelezettséget nem vállalhat. Az egyéni vállalkozó tevékenységének folytatása során a szünetelésig keletkezett és azt követően esedékessé váló fizetési kötelezettségeit a szünetelés ideje alatt is köteles teljesíteni.
(3a) Az egyéni vállalkozó tevékenységének szünetelése alatt kizárólag székhelyének változását jelentheti be a nyilvántartást vezető szervnek.
(4) Az egyéni vállalkozó szüneteltetett egyéni vállalkozói tevékenységét a változásbejelentési űrlapon benyújtott, az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására vonatkozó, a nyilvántartást vezető szervnél megfelelő módon tett bejelentésével folytathatja. A bejelentésben nyilatkozni kell arról, hogy az egyéni vállalkozó az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására előírt feltételeknek továbbra is megfelel. A tevékenység folytatásának kezdő napja a bejelentést követő nap. A nyilvántartást vezető szerv a szünetelés záró napját bejegyzi az egyéni vállalkozók nyilvántartásába, és erről haladéktalanul, elektronikus úton értesíti a Központi Statisztikai Hivatalt, a székhely szerint illetékes területi gazdasági kamarát, valamint a Hatóságot.
(5)
(6) A szünetelés, valamint a szüneteltetett tevékenység folytatásának bejelentésére és nyilvántartásba vételére a 6. és 7. §-t kell alkalmazni azzal, hogy az értesítés az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát, a 9. § a) és b) pontjában meghatározott adatokat, valamint a szünetelés bejelentése esetén a szünetelés kezdő, a szüneteltetett tevékenység folytatásának bejelentése esetén pedig a szünetelés kezdő és záró időpontját tartalmazza.
a) ha az egyéni vállalkozó tevékenysége megszüntetését a Közreműködő Szervnek vagy a nyilvántartó szervnek bejelenti, legkorábban a tevékenység megkezdésének bejelentésével egyidejűleg, a bejelentésben megjelölt napon, amely nem lehet korábbi a bejelentést követő napnál, és amely időpont a bejelentést követően nem módosítható;
b) ha az egyéni vállalkozó egyéni céget vagy a 19/C. § szerinti korlátolt felelősségű társaságot alapított, a 32. § (1) és (2) bekezdése szerint az egyéni cég tagjává vált, a cégbejegyző határozat jogerőre emelkedésének napját megelőző napon, vagy ha az egyéni vállalkozó átruházással megszerezte az egyéni cég vagyoni betétjét, az átruházás napján,
c) az egyéni vállalkozó halála napján,
d) az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezéséről szóló bírósági határozat jogerőre emelkedésének a napján,
e) ha az adóhatóság törölte az egyéni vállalkozó adószámát, a törlést kimondó határozat véglegessé válásának napján,
f) a 3. § (2) bekezdés b), illetve c) pontjaiban meghatározott kizáró ok bekövetkezése esetén, a 19/B. §-ban foglalt összeférhetetlenség megállapításakor, valamint
g) ha az egyéni vállalkozó a 18. § (1) bekezdésben foglalt időpontig nem jelentette be az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását vagy megszüntetését, a szünetelés kezdőnapját követő három év elteltét követő napon.
(2) Az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság megszűnése alapjául szolgáló tényről
a) az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetése, valamint a 17. § (1) és (2) bekezdés szerinti tények igazolása érdekében, az egyéni vállalkozó gondnokság alá helyezése esetén a Közreműködő Szerv, halála esetén a Közreműködő Szerv vagy a személyiadat- és lakcímnyilvántartást, illetve a központi idegenrendészeti nyilvántartást vezető szerv,
b) az egyéni vállalkozó adószámának törlése esetén az állami adóhatóság,
c) egyéni cég alapítása, vagyoni betétjének átruházással vagy örökléssel történő megszerzése, valamint a 19/C. § szerinti korlátolt felelősségű társaság alapítása esetén az egyéni cég székhelye szerint illetékes cégbíróság (a továbbiakban: cégbíróság)
elektronikus úton értesíti a nyilvántartást vezető szervet.
(3) A Hatóság az egyéni vállalkozói tevékenység folytatását megtiltja, ha
a) az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének feltételei nem állnak fenn vagy a tevékenység folytatását kizáró ok áll fenn, így különösen, ha az egyéni vállalkozó nem rendelkezik nyilvántartott székhellyel vagy főtevékenységgel,
b)
c) ha az egyéni vállalkozó a 11. § (1) bekezdés c) pontja szerinti tevékenységek egyikét sem folytathatja jogszerűen,
(4) A nyilvántartást vezető szerv azt az egyéni vállalkozót, akinek az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultsága megszűnt, az illetékes hatóság értesítése alapján a jogosultság megszűnésének napjával hivatalból törli a nyilvántartásból, és erről az egyéni vállalkozót - az (1) bekezdés c) és e) pontjának kivételével - tájékoztatja. A nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartásból való törlésről és annak időpontjáról haladéktalanul, elektronikus úton tájékoztatja a Központi Statisztikai Hivatalt, a székhely szerint illetékes területi gazdasági kamarát, valamint a Hatóságot.
(2) A Hatóság ellenőrzési terv alapján és eseti jelleggel ellenőrzi azt, hogy az egyéni vállalkozó működése megfelel-e a jogszabályi rendelkezéseknek.
(2a) Az ügyfél nyilatkozatával a hiányzó bizonyíték nem pótolható.
(3) Amennyiben az ellenőrzés során a tevékenység megkezdésének vagy folytatásának akadálya merül fel, és az elhárítható, a Hatóság - a 19. § (3) bekezdés szerinti jogkövetkezményekre való figyelmeztetéssel - felszólítja az egyéni vállalkozót, hogy az akadályt hárítsa el. Ennek eredménytelensége esetén a Hatóság a 19. § (3) bekezdés szerint jár el.
(4) A Hatóság az egyéni vállalkozó főtevénysége vagy egyéb tevékenységi köre gyakorlását megtiltja, amennyiben az az e törvényben vagy más jogszabályban előírt követelményeknek nem felel meg, és a Hatóság felszólítása ellenére az egyéni vállalkozó a követelményeknek a megadott határidőn belül nem tett eleget. A Hatóság a tevékenység gyakorlását megtiltó véglegessé vált döntéséről értesíti a nyilvántartást vezető szervet, amely a főtevékenységet vagy tevékenységi kört törli az egyéni vállalkozók nyilvántartásából.
(5) Amennyiben az egyéni vállalkozó által végzett valamely tevékenység az e törvényben vagy más jogszabályban előírt követelményeknek nem felel meg, és a tevékenységet engedélyező vagy ellenőrző hatóság felszólítása ellenére az egyéni vállalkozó a követelményeknek a megadott határidőn belül nem tett eleget, a tevékenységet engedélyező vagy ellenőrző hatóság a tevékenység gyakorlását megtiltó véglegessé vált döntéséről értesíti a nyilvántartást vezető szervet, amely a főtevékenységet vagy tevékenységi kört törli az egyéni vállalkozók nyilvántartásából.
19/B. § (1) A nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozói jogviszony fennállásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy az egyéni vállalkozó esetében nem áll-e fent a 3. § (2) bekezdés b) vagy c) pontjában meghatározott kizáró ok, továbbá, hogy nem áll-e valamely tevékenysége tekintetében foglalkozástól eltiltás hatálya alatt.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében a nyilvántartást vezető szerv - a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvényben az adatigényléshez előírt adatok közlésével az arra előírt feltételek szerint - az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság fennállásának ellenőrzése céljából adatot igényelhet és vehet át a bűnügyi nyilvántartó szervtől, a bűnügyi nyilvántartó szerv pedig az adatigénylés alapján a nyilvántartást vezető szerv számára adatot továbbít arra a tényre vonatkozóan, hogy a bűnügyi nyilvántartásokban szerepel-e az egyéni vállalkozóra vonatkozó, a 3. § (2) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti kizáró okot megalapozó adat.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során a nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozó nyilvántartásban szereplő tevékenységi köreinek megjelölésével, a bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvényben meghatározott feltételek szerint, az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság fennállásának ellenőrzése céljából adatot igényelhet és vehet át a bűnügyi nyilvántartó szervtől, a bűnügyi nyilvántartó szerv pedig az adatigénylés alapján a nyilvántartást vezető szerv számára adatot továbbít arra a tényre vonatkozóan, hogy az egyéni vállalkozó a megjelölt tevékenységi körökre vonatkozóan foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e.
(4) A nyilvántartást vezető szerv az ellenőrzés során a (2) és (3) bekezdés szerint megismert tényre vonatkozó adatokat az ellenőrzés befejezéséig - ha az ellenőrzés alapján hivatalból az egyéni vállalkozó tevékenység megtiltására irányuló eljárást indít, annak jogerős befejezéséig - kezelheti.
(2) Nem alapíthat korlátolt felelősségű társaságot a tevékenységét szüneteltető egyéni vállalkozó a szünetelés időtartama alatt.
(3) A korlátolt felelősségű társaság bejegyzését követő öt évig az alapító egyéni vállalkozó nem lehet gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja, valamint nem létesíthet újabb egyéni vállalkozói jogviszonyt.
(4) A korlátolt felelősségű társaság előtársaságként nem működhet.
19/D. § (1) E törvény szerinti alapítást megelőzően az egyéni vállalkozó
a) elvégzi az eszközök és kötelezettségek leltározását,
b) meghatározza, hogy az egyéni vállalkozói minőségében szerzett, az egyéni vállalkozó adónyilvántartásában szereplő vagyontárgyak közül mely vagyontárgyak képezik az alapító egyéni vállalkozó vagyoni hozzájárulását és mely eszközöket és kötelezettségeket adja át az alapítandó korlátolt felelősségű társaságnak,
c) elkészíti a korlátolt felelősségű társaság - a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 2/A. § (4a) bekezdése szerint összeállított - nyitó mérleg-tervezetét, amelynek könyvvizsgáló általi ellenőrzésére nincs szükség, valamint
d) gondoskodik a foglalkoztatottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedések előkészítéséről, a korlátolt felelősségű társaságnál történő továbbfoglalkoztatásról szóló tájékoztatásról.
(2) Az egyéni vállalkozó az (1) bekezdés szerinti intézkedések megtételét követő 30 napon belül elfogadja a korlátolt felelősségű társaság alapító okiratát.
(3) Az e törvény szerinti alapítás az egyéni vállalkozóval szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá.
(4) Ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság korlátolt felelősségű társaság alapítása miatt szűnik meg,
a) az egyéni vállalkozót az e tevékenysége körében szerzett, illetve ezek céljára lekötött vagyontárgyak tekintetében - ha ezeket a korlátolt felelősségű társaság vagyonaként jelöli meg - megillető jogok, és a vállalkozási tevékenysége során kötött szerződései körében szerzett jogok a korlátolt felelősségű társaságot jogutódként illetik meg, és
b) az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségek a korlátolt felelősségű társaságot jogutódként terhelik továbbá a korábban egyéni vállalkozóként eljáró természetes személy és a korlátolt felelősségű társaság az egyéni vállalkozói tevékenység megszűnéséig vállalt, az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségekért elévülési időn belül korlátlanul és egyetemlegesen felel.
(5) E törvény szerinti alapítás esetén a 31. § (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a korlátolt felelősségű társaságra alkalmazni kell.
(6) A cégbíróság a korlátolt felelősségű társaságot bejegyző végzésben rögzíti az e törvény szerinti alapítás tényét, valamint az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát.
(2) Az egyéni cég jogképes, cégneve alatt jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat, így különösen tulajdont szerezhet, szerződést köthet, pert indíthat és perelhető.
(3) Az egyéni cég a Ctv. hatálya alá tartozik, amelynek rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) Az egyéni cégnek - az e törvényben meghatározott kivétellel - kizárólag egy tagja (alapítója) lehet. Egy természetes személy kizárólag egy egyéni cég tagja (alapítója) lehet.
(5) Ahol az egyéni cégre alkalmazandó más jogszabály legfőbb szervet említ, azon az egyéni cég tagját kell érteni.
(6) Az egyéni cégre és tagjára az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) jogi személyre vonatkozó általános szabályait és a gazdasági társaságok közös szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(7)
(2) Az alapító okirat szerződésminta megfelelő kitöltésével is elkészíthető. Ebben az esetben az alapító okirat tartalmát kizárólag a kitöltött szerződésmintában foglalt rendelkezések alkothatják. A szerződésmintával készült alapító okiratra az (1) bekezdést alkalmazni kell.
(3) Az alapító okirat az egyéni cég működésének és gazdálkodásának alapokmánya, tartalmát a tag e törvény, illetve más jogszabályok keretei között szabadon állapíthatja meg, e törvény rendelkezéseitől azonban csak akkor térhet el, ha ezt a törvény megengedi.
(4) Nem alapíthat egyéni céget a tevékenységét szüneteltető egyéni vállalkozó a szünetelés időtartama alatt.
22. § (1) Az alapító okiratban meg kell határozni:
a) az egyéni cég cégnevét és székhelyét,
b) az egyéni cég alapítóját családi és utóneve, anyja neve, lakóhelye és egyéni vállalkozói nyilvántartási száma feltüntetésével,
c) az egyéni cég főtevékenységét és valamennyi tevékenységét,
d) az egyéni cég jegyzett tőkéjét, a tag vagyoni betétjének összegét, valamint a jegyzett tőke rendelkezésre bocsátásának módját és idejét,
e)
f) az egyéni cég működésének időtartamát, ha azt határozott időre alapítják,
g) ha az egyéni cég könyvvizsgálót jelöl ki, a könyvvizsgáló nevét (cégnevét) és lakóhelyét (székhelyét),
h) az osztalékelőleg fizetésének lehetőségét.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazása során - a statisztikai nómenklatúra szerinti besorolásra való tekintet nélkül - minden olyan tevékenység megjelölhető, amit törvény nem tilt vagy nem korlátoz. Az egyéni cég - az alapító okiratban meghatározott tevékenységen belül - bármely gazdasági tevékenységet folytathat, amit az állami adóhatóságnak - főtevékenységként vagy más tevékenységként - bejelent.
(3) Ha az alapító okirat az egyéni cég időtartamáról nem rendelkezik, az egyéni cég működése időtartamát határozatlan idejűnek kell tekinteni.
23. § (1) Az egyéni cég jogerős cégbejegyzéséig az alapító okirat érvénytelenségére a Ptk. a szerződés érvénytelenségére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. A jogerős cégbejegyzés után az alapító okirat megtámadására nincs mód, és a semmisség megállapításának is csak a Ctv.-ben szabályozott perben, a (2) bekezdésben meghatározott semmisségi okokból van helye.
(2) A jogerős cégbejegyzés után az alapító okirat semmisségét csak az alábbi okokból lehet megállapítani:
a) az alapító okirat ügyvédi ellenjegyzésére vagy közjegyzői okiratba foglalására nem került sor,
b) az alapító okirat nem tartalmazza az egyéni cég cégnevét, tevékenységét (tevékenységeit), jegyzett tőkéjét, továbbá a tag vagyoni betétjének mértékét és felelősségének megjelölését,
c) az egyéni cég tevékenységi köre jogszabályba ütközik,
d) az alapító nem volt egyéni vállalkozó,
e) az alapító cselekvőképtelen volt.
(3) Ha a bíróság a (2) bekezdés alapján az alapító okirat érvénytelenségét megállapítja, felhívja a tagot - amennyiben ez lehetséges - az érvénytelenség kiküszöbölésére. Ha erre nincs mód, a bíróság az alapító okiratot a határozatában megjelölt időpontig hatályossá nyilvánítja, és szükség esetén felhívja a cégbíróságot törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására.
(4) A jogerős cégbejegyzést követően az alapító okirat érvénytelenségének megállapítása nem érinti azon kötelezettségek fennállását, amelyek az egyéni cég terhére vagy javára az érvénytelenség megállapításáig keletkeztek.
24. § (1) Az egyéni cég alapítását az alapító okirat aláírásától számított legfeljebb harminc napon belül - bejegyzés és közzététel végett - be kell jelenteni a cégbíróságnak. Az egyéni cég a cégnyilvántartásba való bejegyzésével, a bejegyzés napján jön létre.
(2) Az egyéni cég feletti törvényességi felügyeletet a cégbíróság látja el a Ctv. szabályai szerint.
(3) Az egyéni cégre, valamint az egyéni cég tagjára vonatkozó, a cégnyilvántartás részét képező jogok, tények és adatok nyilvánosak.
(4) Az egyéni cég alapításának, az alapító okirat módosításának, a cégjegyzékbe bejegyzett jogoknak, tényeknek és adatoknak és ezek változásának, valamint törvényben előírt más adatoknak a cégbírósági bejelentése a tag kötelezettsége, melynek elektronikus úton köteles eleget tenni.
(5) A tag korlátlanul felel az egyéni céggel szemben azokért a károkért, amelyek a bejelentett adat, jog vagy tény valótlanságából, illetve a bejelentés késedelméből vagy elmulasztásából származnak.
25. § (1) Egyéni cég átalakulással, valamint nem üzletszerű gazdasági tevékenységre nem hozható létre.
(2) Az egyéni cég előtársaságként nem működhet.
(2) Ha az egyéni cég jegyzett tőkéje a kettőszázezer forintot meghaladja, a jegyzett tőke pénzbeli és nem pénzbeli hozzájárulásból állhat. A vagyoni betét értékéről az alapító a bejegyzés iránti kérelemben nyilatkozik.
(3) Ha az egyéni cég jegyzett tőkéje a kettőszázezer forintot nem haladja meg, a jegyzett tőke csak pénzbeli hozzájárulás lehet.
(4) A pénzbeli és a nem pénzbeli hozzájárulást az alapításkor rendelkezésre kell bocsátani.
27. § (1) Az egyéni cég elnevezést (vagy annak ec. rövidítését) az egyéni cég nevében fel kell tüntetni. Az egyéni cég kötelezettségeiért elsősorban az egyéni cég felel vagyonával. Ha az egyéni cég vagyona a követelést nem fedezi, a tag saját vagyonával korlátlanul felel.
(2) Egyéni cég és tagja nem lehet gazdasági társaságban korlátlanul felelős tag.
(3) Egyéni cég alapítását megelőzően az egyéni vállalkozó
a) elvégzi az eszközök és kötelezettségek leltározását,
b) meghatározza, hogy az egyéni vállalkozói minőségében szerzett, az egyéni vállalkozó adónyilvántartásában szereplő vagyontárgyak közül mely vagyontárgyak képezik az alapító egyéni vállalkozó vagyoni hozzájárulását és mely eszközöket és kötelezettségeket adja át az egyéni cégnek,
c) elkészíti az egyéni cég - a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 2/A. § (4a) bekezdése szerint összeállított - nyitó mérleg-tervezetét, amelynek könyvvizsgáló általi ellenőrzésére nincs szükség, valamint
d) gondoskodik a foglalkoztatottakkal kapcsolatos munkáltatói intézkedések előkészítéséről, az átvevő egyéni cégnél történő továbbfoglalkoztatásról szóló tájékoztatásról.
(4) A cégbíróság az egyéni céget bejegyző végzésben rögzíti az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát.
(5) Egyéni cég alapítása az egyéni vállalkozóval szemben fennálló követeléseket nem teszi lejárttá.
(6) Ha az egyéni vállalkozói tevékenység folytatására való jogosultság egyéni cég alapítása miatt szűnik meg,
a) az egyéni vállalkozót az e tevékenysége körében szerzett, illetve ezek céljára lekötött vagyontárgyak tekintetében - ha ezeket az egyéni cég vagyonaként jelöli meg - megillető jogok, és a vállalkozási tevékenysége során kötött szerződései körében szerzett jogok az egyéni céget jogutódként illetik meg,
b) az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségek az egyéni céget jogutódként terhelik, továbbá a korábban egyéni vállalkozóként eljáró természetes személy és az egyéni cég az egyéni vállalkozói tevékenység megszűnéséig vállalt, az egyéni vállalkozót terhelő kötelezettségekért korlátlanul és egyetemlegesen felel.
28. §
29. § Az egyéni cég tőkéjéből a tag javára - a tagsági jogviszonyra figyelemmel - kifizetést a Ptk.-nak a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó szabályai szerint lehet teljesíteni.
(2) Az egyéni cég ügyvezetését vezető tisztségviselő vagy az egyéni cégben fennálló tagsági jogviszony keretében a tag látja el.
(3) Ha az egyéni cég ügyvezetését a tag látja el, a céget a tag képviseli harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok előtt. Ebben az esetben az egyéni céget a tag írásban cégjegyzés útján képviseli
(4) A tag az egyéni cég ügyvezetését az ilyen tisztséget betöltő személytől általában elvárható gondossággal, az egyéni cég érdekeinek elsődlegessége alapján köteles ellátni.
(5) Az egyéni cég fizetésképtelenségével fenyegető helyzet bekövetkeztét követően, a tag ügyvezetési feladatait a társaság hitelezői érdekeinek figyelembevételével köteles ellátni.
(6) Ha az egyéni cég tagja az alapításkor nem felelt meg az egyéni vállalkozóra vonatkozó követelményeknek, úgy kell tekinteni, hogy a működése során nem tartja be a szervezetére és működésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket.
(7) Egyéni cég vagyoni betétje kizárólag egyéni vállalkozóra ruházható át.
31. § (1) Ha valamely gazdasági tevékenység gyakorlását jogszabály - ide nem értve az önkormányzati rendeletet - hatósági engedélyhez (a tevékenységi kör gyakorlásához szükséges engedélyhez) köti, az egyéni cég e tevékenységét csak az engedély birtokában kezdheti meg, illetve végezheti.
(2) Ha az egyéni vállalkozónak hatósági engedély kiadása iránti kérelemre indított eljárása van folyamatban és az egyéni cég alapításának elhatározását az engedélyt kiadó hatóságnak bejelenti, a hatósági engedély jogosultja az egyéni cég lesz, kivéve, ha a hatósági engedély feltételeinek az egyéni cég nem felel meg.
(3) Ha a hatósági engedélyre vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik, és az egyéni vállalkozó az egyéni cég alapításának elhatározását az engedély kiadására jogosult hatóságnak bejelenti, az egyéni cég az egyéni vállalkozó számára az egyéni cég alapítását megelőzően kiadott hatósági engedély jogosultja lesz, kivéve, ha a hatósági engedély feltételeinek az egyéni cég nem felel meg.
(4) Képesítéshez kötött tevékenységet az egyéni cég csak akkor folytathat, ha tagja a jogszabályokban meghatározott képesítési követelményeknek megfelel. Jogszabály - ide nem értve az önkormányzati rendeletet - eltérő rendelkezése hiányában képesítéshez kötött tevékenységet az egyéni cég akkor is folytathat, ha a képesítési követelményeknek a tag nem felel meg, de az adott tevékenység folytatásában személyesen közreműködő, az egyéni cég által határozatlan időre foglalkoztatott személyek az előírt képesítéssel rendelkeznek.
32. § (1) A tag halála esetén özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse (örökösei), illetve a tag cselekvőképességének korlátozását vagy kizárását kimondó bírósági határozat esetén a tag nevében és javára eljárva törvényes képviselője az egyéni cég tagjává válhat, feltéve, hogy e törvényben meghatározott valamennyi feltételnek megfelel és ezt a szándékát a cégbíróságnak az ok bekövetkeztétől számított harminc napon belül bejelenti.
(2) Ha a tagnak több örököse van, az örökösök, legfeljebb három hónapig valamennyien a cég tagjává válhatnak, feltéve, hogy az (1) bekezdés szerinti bejelentésben azt is meghatározzák, hogy ki látja el azon feladatokat, amelyeket az egyéni cégre alkalmazandó szabály a vezető tisztségviselő vagy a képviselő számára ír elő.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott három hónapos határidő
a) ha hagyatéki eljárásra nem került sor, az örökhagyó halálától,
b) hagyatéki eljárás esetén a hagyaték teljes hatályú átadásáról rendelkező hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedésének napjától,
c) öröklési per esetén a bírósági ítélet jogerőre emelkedése napjától
számítandó.
(2) Az átalakulás során az egyéni cég köteles a számvitelről szóló törvény átalakulásra vonatkozó előírásait megfelelően alkalmazni.
34. § (1) Az egyéni cég megszűnik, ha:
a) az alapító okiratban meghatározott időtartam eltelt vagy más megszűnési feltétel megvalósult,
b) elhatározza jogutód nélküli megszűnését,
c) elhatározza jogutódlással történő megszűnését (átalakulását),
d) a cégbíróság megszűntnek nyilvánítja,
e) a cégbíróság hivatalból elrendeli törlését,
f) a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti.
(2) Az egyéni cégre a felszámolás, a végelszámolás, kényszertörlés és a csődeljárás szabályait alkalmazni kell.
(2) Az 1-34., 37-72., 74-75. §, a 76. § (1)-(15) bekezdése, a 77-85. §, a 87. § (1)-(3), valamint a 87. § (5)-(12) bekezdése és a 88-93. § 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3)
(4) A 76. § (16) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
(5) A 40-75. §, a 76. § (1)-(15) bekezdése, a 77-86., a 87. § (1)-(3) és (5)-(12) bekezdése, és a 88-94. § 2010. január 2-án hatályát veszti.
(6) A 76. § (16) bekezdése 2015. január 2-án hatályát veszti.
(7)
(8) Az egyéni vállalkozásról szóló 1990. évi V. törvény 2010. január 2-án hatályát veszti.
(2) E törvény 87. § (2) és (4) bekezdése a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megtartása és átalakítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének való megfelelést szolgálja.
(2) Az e törvény hatálybalépése előtt egyéni vállalkozást folytatóktól e törvény hatálybalépése miatt adatszolgáltatás nem kérhető.
(3)
(4) Az az egyéni vállalkozó, aki vállalkozását 1990. április 1-je előtt kisiparosként vagy magánkereskedőként alapította és azóta folyamatosan folytatta egyéni vállalkozói tevékenységét, és e tevékenységét személyesen gyakorolja, a "kisiparos", illetve a "magánkereskedő", a mestervizsgával rendelkező egyéni vállalkozó pedig a "mester" megnevezést használhatja.
38. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi IV. törvény, továbbá az ezekkel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCVII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépését követően korlátolt mögöttes felelősséggel működő egyéni cég nem alapítható.
(2) A Módtv. hatálybalépését megelőzően a cégjegyzékbe bejegyzett korlátolt mögöttes felelősséggel működő egyéni cégek 2013. február 1-ig kötelesek létesítő okiratuk megfelelő módosításával e törvény rendelkezéseinek megfelelő működést megvalósítani vagy gazdasági társasággá alakulni, valamint a korlátolt mögöttes felelősséggel működő egyéni cég a Módtv. hatálybalépését megelőzően fennálló korlátlan felelősséggel bíró tagságát köteles 2013. február 1-ig megszüntetni.
(3) A korlátolt mögöttes felelősséggel működő egyéni cégekre a (2) bekezdésben foglaltak teljesüléséig a Módtv. hatálybalépését megelőző napon hatályos 22. és 27. §-ok irányadóak. A korlátolt mögöttes felelősséggel működő egyéni cég (2) bekezdés szerinti változás előtt keletkezett tartozásaiért korlátozott felelősséggel tartozik.
(4) Illeték és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet bejelenteni a cégbíróságnak a (2) bekezdés szerinti változást.
38/A. § (1) A természetes személyek adósságrendezéséról szóló 2015. évi CV. törvény (a továbbiakban: Módtv2.) hatálybalépését követő 90 napon belül a nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozók nyilvántartása valamint a személyiadat- és lakcímnyilvántartás és a központi idegenrendészeti nyilvántartás adatainak összevetésével kapcsolati kódot képez.
(2) Amennyiben kapcsolati kód képzésére adateltérés miatt nincs lehetőség, a nyilvántartást vezető szerv a Közreműködő Szerv közreműködésével gondoskodik az adateltérés megszüntetéséről.
38/B. § A Módtv2. hatályba lépését követő 30 napon belül az egyéni vállalkozó adatai közül az értesítési címet a nyilvántartást vezető szerv hivatalból törli a nyilvántartásból.
38/C. § Az egyéni vállalkozó a 11. § (1) bekezdés szerinti adat nyilvántartásba vétele 2018. január 1-jétől kötelező, ezt megelőzően a bejelentő kérheti az adat nyilvántartásba vételét.
38/D. § Az egyéni vállalkozói igazolványok 2020. január 1-jén érvénytelenné válnak. Az egyéni vállalkozó köteles 2020. március 1-ig leadni az érvénytelen igazolványt a Hatóság részére. A leadott igazolványt a Hatóság bevonja. Ha az egyéni vállalkozó az igazolványt nem adta le, vagy nem küldte meg, azt a Hatóság visszavonja.
38/E. § A 11. § (1) bekezdés h) pontja szerinti adatokat a 2019. december 31-i állapotnak megfelelően a nyilvántartást vezető szerv az egyéni vállalkozói igazolvány leadásának ellenőrzése és az egyéni vállalkozói igazolvány visszavonására irányuló eljárás lefolytatása érdekében archiválja. Az archivált adatokat a nyilvántartást vezető szerv legkésőbb 2020. december 31-én törli.
a) jelölje ki a nyilvántartást vezető szervet, a Közreműködő Szervet és a Hatóságot,
b) állapítsa meg az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésével, szünetelésével, változás-bejelentésével és megszüntetésével kapcsolatos űrlapok tartalmát,
c)
d) állapítsa meg a hatósági ellenőrzés részletes szabályait.
41. §
42. §
43. §
44. §
45. §
46. §
47. §
48. §
49. §
50. §
51. §
52. §
53. §
54. §
55. §
56. §
57. §
58. §
59. §
60. §
61. §
62. §
63. §
64. §
65. §
66. §
67. §
68. §
69. §
70. §
71. §
72. §
73. §
74. §
75. §
76. § (1)
(2)
(3)
(4)
(5)
(6)
(7)
(8)
(9)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)
(16)
77. §
78. §
79. §
80. §
81. §
82. §
83. §
84. §
85. §
86. §
87. § (1)
(2)
(3)
(4)
(5)
(6)
(7)
(8)
(9)
(10)
(11)
(12)
88. §
89. §
90. §
91. §
92. §
93. §
94. §
AZ EGYÉNI CÉG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA |
Alapító okirat |
Alulírott alapító, az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta2 alkalmazásával a következők szerint állapítja meg az alábbi egyéni cég3 a)alapító okiratát b)változásokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát: |
1. Az egyéni cég cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i) 1.1.Az egyéni cég neve: ................................................................................................................................................. Egyéni Cég Az egyéni cég rövidített cégneve:4....................................................................................................................................... ec./kfc.5 1.2.Az egyéni cég idegen nyelvű cégneve:6..................................................................................................................................... Az egyéni cég idegen nyelvű rövidített cégneve:5.............................................................................................................................. 1.3.Az egyéni cég székhelye: .......................................................................................................................................................... Az egyéni cég székhelye7 a) egyben a központi ügyintézés helye is. b)8 nem azonos a központi ügyintézés helyével: .............................................................................................................................. 1.4.Az egyéni cég telephelye(i):9..................................................................................................................................................... 1.5.Az egyéni cég fióktelepe(i):10..................................................................................................................................................... 1.6.11Az egyéni cég e-mail elérhetősége: ......................................................................................................................................... |
2. Az egyéni cég tagja Név:12.............................................................................................................................................................................................. Anyja neve: ..................................................................................................................................................................................... Lakcím: ........................................................................................................................................................................................... Egyéni vállalkozói nyilvántartási száma: ......................................................................................................................................... |
3. Az egyéni cég tevékenységi köre(i)13 3.1.Főtevékenység: ......................................................................................................................................................................... 3.2.Egyéb tevékenységi kör(ök):14................................................................................................................................................. |
4. Az egyéni cég működésének időtartama Az egyéni cég időtartama15: a)határozatlan b)határozott, ............................................................................................................................................................................. -ig. |
2Az alapító okirat szövege csak ott és annyiban bővíthető és változtatható, amennyiben a minta azt kifejezetten megengedi. Szükség szerint kitöltendő szövegrészek abban az esetben is a szerződésminta részét képezik, amennyiben ezen részek kitöltésére az adott társaság esetében nem volt szükség. 3Aláhúzással jelölendő. 4Szükség esetén kitöltendő. 5Aláhúzással jelölendő. 6Szükség esetén kitöltendő. 7Aláhúzással jelölendő. 8Amennyiben a központi ügyintézés helye nem azonos a székhellyel, a központi ügyintézés helyének megjelölése kötelező. 9Szükség esetén kitöltendő, bővíthető. 10Szükség esetén kitöltendő, bővíthető. 11Kitöltése kötelező. 12Kitöltése kötelező. 13A statisztikai nómenklatúrát a tevékenységi kör(ök) vonatkozásában nem kell feltüntetni. 14Szükség esetén kitölthető, bővíthető. 15Aláhúzással jelölendő. |
5. Az egyéni cég jegyzett tőkéje 5.1. A társaság jegyzett tőkéje ............................................................................................................................................. Ft azaz ............................................................................................................................................................................. forint amely a) ............................................... Ft azaz .............................................................................................................. készpénzből áll, amely a jegyzett tőke ................................................................................................................................................................. %-a b)16 ............................................Ft, azaz........................................................................................................... forint nem pénzbeli hozzájárulásból áll. |
5.2 Az alapító felelősségének módja: a) korlátlan b) korlátozott, a pótbefizetés összege: ............................................................................................................................................. 5.3. Osztalékelőleg fizetésére17 a) sor kerülhet b) nem kerülhet sor. |
6. Ügyvezető 6.1. A társaság ügyvezetője: Név: ............................................................................................................................................................................................... . Anyja neve: ..................................................................................................................................................................................... Lakcím: ........................................................................................................................................................................................... A megbízatás18 a) határozott időre19 b) határozatlan időre szól. A megbízatás kezdő időpontja:......................................................................................................................................................... A megbízatás lejárta20: ..................................................................................................................................................................... 6.2.21 Az ügyvezető(k) fizetőképességi nyilatkozat tételére köteles(ek). |
7. Cégvezető 7.1. A társaságnál cégvezető kinevezésére22 a) sor kerülhet. b) nem kerülhet sor. 7.2.23 Cégvezetőnek kinevezett munkavállaló(k): Név: ................................................................................................................................................................................................ Anyja neve: ..................................................................................................................................................................................... Lakcím: ........................................................................................................................................................................................... Kinevezés kezdő időpontja: ............................................................................................................................................................. |
8. Könyvvizsgáló24 8.1. A társaság könyvvizsgálója: Név: ................................................................................................................................................................................................ Anyja neve: ..................................................................................................................................................................................... Lakcím: ........................................................................................................................................................................................... Kamarai nyilvántartási száma:.......................................................................................................................................................... Cégnév: ........................................................................................................................................................................................... Cégjegyzékszám: ............................................................................................................................................................................. Székhely: ......................................................................................................................................................................................... |
16 Szükség esetén kitöltendő. 17 Aláhúzással jelölendő. 18 Aláhúzással jelölendő. 19 Legfeljebb 5 évre (Gt. 24. §). 20 Az a) pont választása esetén kitöltendő. 21 Gt. 131. § (3) bekezdés. 22 Aláhúzással jelölendő. 23 Kizárólag a 7.1.a) alpont aláhúzása esetén tölthető ki. 24 Szükség esetén kitöltendő. |
8.2. A könyvvizsgálat elvégzéséért személyében felelős természetes személy neve: ....................................................................................... Kamarai nyilvántartási száma:................................................................................................................................................................................... Anyja neve: .............................................................................................................................................................................................................. Lakcím: .................................................................................................................................................................................................................... Helyettes könyvvizsgáló neve: ................................................................................................................................................................................ . Anyja neve: .............................................................................................................................................................................................................. Lakcím: .................................................................................................................................................................................................................... A megbízatás kezdő időpontja: ................................................................................................................................................................................. A megbízatás lejárta: ................................................................................................................................................................................................. |
9. Cégjegyzés 9.1. Az önálló cégjegyzésre jogosultak: Név: ......................................................................................................................................................................................................................... Név:.......................................................................................................................................................................................................................... 9.2. Az együttes cégjegyzési joggal rendelkezők25: a) Név: ................................................................................................................................................................................................................... és Név: ......................................................................................................................................................................................................................... együttesen jogosultak cégjegyzésre. b)26 Név: .................................................................................................................................................................................................................. és Név: ......................................................................................................................................................................................................................... együttesen jogosultak cégjegyzésre. |
10. Az egyéni cég megszűnése Az egyéni cég jogutód nélküli megszűnése esetében a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyon az alapítót illeti meg. |
11. Egyéb rendelkezések A jelen alapító okiratban nem szabályozott kérdésekben az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény, az ott nem szabályozott vagyoni és személyi viszonyokra a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. |
Kelt: ......................................................................... |
Az alapító aláírása: ………………………….. Név: |
Ellenjegyezte/közokiratba foglalta:27 |
25 Szükség szerint kitöltendő. 26 Szükség szerint bővíthető. 27 Ügyvédi ellenjegyzés vagy közjegyzői által történő közokiratba foglalás. |
Hivatkozó joganyagok
331/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról
37/B/2007. AB határozat a társadalombiztosítási nyugellátásáról szóló 1997. évi LXXXI. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi CVI. törvény alkotmányossági vizsgálata tárgyában
21/2010. (XII. 22.) KIM rendelet az egyéni vállalkozói tevékenységhez kapcsolódó bejelentésekhez rendszeresített űrlapokról szóló 65/2009. (XII. 17.) IRM rendelet és az egyéni vállalkozói igazolványról szóló 66/2009. (XII. 17.) IRM rendelet módosításáról
2010. évi CLXXIX. törvény az egyes cégjogi és társasági jogi tárgyú törvények módosításáról
2010. évi CLXX. törvény egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról
2/2011. Adózói kérdésre adott válasz (AVÉ 2011/1.) Az egyéni céggel kapcsolatos tudnivalók
84/2009. Számviteli kérdés 2/2010/Szt. 2. § (3) bek./ISZ
38/2011. (XII. 29.) KIM rendelet a cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseiről szóló 21/2006. (V. 18.) IM rendelet és a számviteli törvény szerinti beszámoló elektronikus úton történő letétbe helyezéséről és közzétételéről szóló 11/2009. (IV. 28.) IRM-MeHVM-PM együttes rendelet módosításáról
2011. évi CXCVII. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény, továbbá az ezekkel összefüggő egyes törvények módosításáról
22/2012. (IV. 21.) KIM rendelet az egyéni vállalkozói tevékenységhez kapcsolódó bejelentésekhez rendszeresített űrlapokról szóló 65/2009. (XII. 17.) IRM rendelet és az egyéni vállalkozói igazolványról szóló 66/2009. (XII. 17.) IRM rendelet módosításáról
32/2012. (VII. 2.) KIM rendelet a cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseiről szóló 21/2006. (V. 18.) IM rendelet módosításáról
355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet az aláírási címpéldány és cégkivonat csatolására vonatkozó egyszerűsítéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról
3/2013. (III. 25.) KIM rendelet az illeték és a közzétételi költségtérítés elektronikus úton történő megfizetéséről a cégeljárásban és más cégügyekben című 25/2006. (V. 18.) IM rendelet és az egyéni vállalkozói tevékenységhez kapcsolódó bejelentésekhez rendszeresített űrlapokról szóló 65/2009. (XII. 17.) IRM rendelet módosításáról
2012. évi CXLVII. törvény a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról
![](/skins/default/images/i_link_rule_arrow.png)
Bírósági jogesetek
ÍH 2011.87 RÉGI EVT. SZERINTI EGYÉNI CÉG JOGALANYISÁGA - RÉGI EVT SZERINTI EGYÉNI CÉG TÖRLÉSÉNEK JOGKÖVETKEZMÉNYE - VÁLTOZÁS A FELEK SZEMÉLYÉBEN - FÉLBESZAKADÁS - AZ ÚJ EVT. ÁTMENETI SZABÁLYAI A régi Evt. hatálya alá tartozó és a létesítő okiratát az új Evt. szerint nem módosító egyéni cég önálló, a cégtulajdonos személyétől elkülönülő jogalanyisággal nem rendelkezik. Emiatt a cégjegyzékből való törlése jogutódlást, perbenállása esetén a fél személyében történő változást illetve félbeszakadást nem eredményez [1990. év
EH 2011.2328 Az a fél, aki a társasági határozat felülvizsgálatát jogosult kérni, nincs elzárva attól a jogi lehetőségtől sem, hogy - ha annak feltételei egyébként fennállnak - a létesítő okirat módosítása érvénytelenségének megállapítását kérhesse. Ha ez utóbbi perben a felperes jogi érdekét a részvényesi minőségére alapítja, és a per során részvényesi minősége megszűnik, elveszti perbeli legitimációját, amely a kereset elutasítását eredményezi [2006. évi IV. tv. 45. §, 176. §, 2006. évi V. tv. 70. §, Pp. 3. §, 123. §,
ÍH 2012.139 EGYSZERŰSÍTETT FELSZÁMOLÁS - AZ ÜGYVEZETŐ ÁLTAL FIZETENDŐ ELJÁRÁSI KÖLTSÉGEK KÖRE - A LETÉTBE HELYEZÉSI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSÉNEK VIZSGÁLATA A mérleg letétbe helyezési és közzétételi kötelezettséget elmulasztó adósi vezető tisztségviselőt a felszámolási eljárás költségeiben marasztalni kell. (Cstv. 63/B. §)
![](/skins/default/images/i_link_rule_arrow.png)