adozona.hu
BH 1992.4.259
BH 1992.4.259
A tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló rendelkezések betartásának vizsgálata, megsértésük esetén intézkedés tétele nem a cégbíróság feladat [1990. évi LXXXVI. tv. 14. § (1)-(2) bek., 15. § (1) bek., 16. § (1) bek., 1989. évi 23. tvr. 18/A-20. §].
![Időállapotnak nevezzük a jogszabályok két konkrét dátum közötti állapotát, amelyen belül a hivatalos szöveg nem változik. Nyitott időállapot akkor lehetséges, ha a következő jogszabályi változtatás dátuma még nem ismert. Mi ez?](/skins/default/images/i_question.png)
- Kibocsátó(k):
- Jogterület(ek):
- Tipus:
- Érvényesség kezdete:
- Érvényesség vége:
MIRŐL SZÓL EZ A JOGSZABÁLY?
A H. Kereskedelmi Kft. tagjai 1990. szeptember 4-én társasági szerződést kötöttek. A társaság tagjainak jó része természetes személy, de tagjai között szerepel két gazdasági társaság is. Törzstőkéje 5 610 000 Ft, tevékenységi köre különböző jellegű, kis- és nagykereskedelmi, valamint ügynöki és szaktanácsadási tevékenység. A társaság természetes személy tagjai között többen az SZ.-i Élelmiszer-kereskedelmi vállalat dolgozói. E Vállalat és a H. Kft. kereskedelmi jellegű tevékenysége részben eg...
A társaság bejegyzés iránti kérelmet 1990. szeptember 24-én terjesztett elő. A bejegyzési eljárásban a megyei főügyészség a Pp. 2/A. §-a alapján fellépett, és indítványozta, hogy az elsőfokú bíróság a bejegyzési kérelmet utasítsa el. Az indítvány indokai szerint a korlátolt felelősségű társaság és a vállalat tevékenységi köre lényegében azonos. A kft. tagjai továbbá jórészt azonosak az SZ.-i Élelemiszer-kereskedelmi Vállalat boltvezetőivel, illetve alkalmazottaival. A kft. tagjai árubeszerzéseiket részben önállóan, részben azonban a vállalat útján végezték. A kft. a beszerzési körben beékelődik abba a láncolatba, amely a bolt saját vásárlása és a termelő között jön létre. Ez a közbeeső kereskedelem pedig árfelhajtó hatású, másrészt korlátozza a gazdasági versenyt a kínálat oldaláról is. Ennek következtében gazdaságilag nemkívánatos monopolhelyzet jönne létre, mely a valóságos versenyt kizárná.
Az elsőfokú bíróság a bejegyzési kérelmet elutasította. Az elutasító végzés indokai tartalmilag megegyeztek a főügyészség által az indítványban foglaltakkal. A kft. által végezni kívánt tevékenység a tisztességtelen gazdasági tevékenység tilalmáról szóló 1984. évi IV. tv. 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt tilalmi rendelkezésébe ütközik. Az elsőfokú bíróság a végzésben utalt arra is, hogy a vállalt tevékenységével lényegében azonos tevékenységet folytató kft. mintegy 17 tagja a vállalat boltvezetője vagy helyettese. A tagoknak a tagsági viszonya összeférhetetlen a munkakörükkel és beosztásukkal, figyelemmel a Munka Törvénykönyve 32. §-ának (2) bekezdésében és 32/A. §-ának (2) bekezdésében foglalt rendelkezésére.
A végzéssel szemben a cég terjesztett elő fellebbezést.
Fellebbezésében előadta, hogy a tagsági viszony és a munkaköri beosztás között nem áll fenn összeférhetetlenségi ok. Vitatta, hogy versenyszabályokat sértő magatartást tanúsítana, vagy árfelhajtó szerepe lenne a társaság működésének. Az általa felajánlott áruk ugyanis alacsonyabb mindazoknál az áraknál, amelyen jelenleg a vállalat beszerzéseit folytatja.
A fellebbezési eljárás során a legfőbb ügyész ugyancsak indítványt terjesztett elő. Az indítvány szerint a korlátolt felelősségű társaság tagjai személyes közreműködésre nem kötelesek. A cégiratokból nem állapítható meg, hogy bármely tag személyes közreműködési kötelezettséget vállalt volna. Erre figyelemmel a Munka Törvénykönyvének kizáró szabálya nem alkalmazható.
A kérelem elbírálásakor még hatályban volt 1984. évi IV. tv. 12. és 13. §-aiban foglalt tilalom csak olyan megállapodásokra irányadó, amelyek versenytársak között más versenytársak kizárására vagy korlátozására irányulnak. Az pedig, hogy ilyen helyzet létrejött-e vagy sem, nem a cégbíróság, hanem az általános hatáskörű megyei bíróság hatáskörébe tartozott a 126. § értelmében. E törvény rendelkezéseinek helyébe lépett 1991. január hó 1. napjától a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló 1990. évi LXXXVI. tv. A tilalmi rendelkezések megszegése esetében az új törvény értelmében ugyancsak nem a cégbíróság hatásköre áll fenn, hanem a 28. § c) pontja alapján a versenyfelügyeletet ellátó szervhez fordulhat a sérelmet szenvedett fél. A versenyfelügyeletet ellátó szerv eljárása során figyelembe kell venni a törvény 15. és 16. §-ában foglalt rendelkezéseket.
Az indítvány szerint tévedett az elsőfokú bíróság, amikor a bejegyzési kérelmet elutasította. Indítványozta azért, hogy a végzést a Legfelsőbb Bíróság változtassa meg, és az elsőfokú bíróságot újabb eljárás lefolytatására utasítsa.
A fellebbezés alapos.
A legfőbb ügyész képviselője az indítványban és a cég a fellebbezésében is helyesen utaltak arra, hogy önmagában véve az azonos tevékenységek folytatása nem ütközik a versenyjogi szabályokba. Amennyiben pedig a korlátolt felelősségű társaság tisztességtelen piaci magatartást tanúsítana, úgy ennek a kérdésnek az eldöntése ez esetben sem a cégbíróság hatáskörbe tartozna. (Az 1991. évi LXV. tv.-nyel módosított 1989. évi 23. tv. 18/A-20. §-ai)
Nincs olyan kötelező rendelkezés sem, amelynek alapján a vállalat csak a H. Kft.-től szerezhetné be árumennyiséget. A vállalattal folytatott és becsatolt levelezés alapján éppen az állapítható meg, hogy a korlátolt felelősségű társaságtól nem kívánnak árut rendelni. Helyesen utalt arra a legfőbb ügyész az indítványában, hogy a korlátolt felelősségű társaság tagjai személyes munkavégzésre nem kötelesek. Ennek következtében - egyéb adat híján - pusztán munkaköri beosztásuk alapján nem lehet arra következtetni, hogy a kft. tagjai személyesen is kívánnak olyan tevékenységet folytatni, mely munkaköri feladataik között is szerepel. A Munka Törvénykönyve 32. §-ának (2) bekezdésében foglalt tilalmazott összeférhetetlenségnek a megítélése egyébként is a munkáltató hatáskörébe tartozik.
Miután az elsőfokú bíróság által megjelölt indokok elutasítás alapjául nem szolgálhatnak, ezért a Legfelsőbb Bíróság az elsőfokú bíróság végzését a Pp. 259. §-a, illetve 253. §-ának (2) bekezdése alapján megváltoztatta, és az elsőfokú bíróságot a bejegyzési eljárás lefolytatására utasította. Amennyiben annak feltételei fennállnak, a bejegyzés felől kell intézkedni.
(Legf. Bír. Cgf. II. 30 340/1991. sz.)