adozona.hu
ÍH 2024.71
ÍH 2024.71
VÁLTOZÁSBEJEGYZÉSI KÉRELEMHEZ SZÜKSÉGES OKIRATOK A változásbejegyzési eljárásban az üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő bejegyzéséhez nem kell mellékelni a bejelentési bizonyítványt vagy olyan okiratot, amelyből megállapítható, hogy a vagyonkezelő üzletszerűen jár el [a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (Ctv.) 25. § (1) bekezdés z) pont, 39/B. § (1) bekezdés, 46. § (6) bekezdés, 2. számú melléklet I.13. pont
![Időállapotnak nevezzük a jogszabályok két konkrét dátum közötti állapotát, amelyen belül a hivatalos szöveg nem változik. Nyitott időállapot akkor lehetséges, ha a következő jogszabályi változtatás dátuma még nem ismert. Mi ez?](/skins/default/images/i_question.png)
- Kibocsátó(k):
- Jogterület(ek):
- Érvényesség kezdete:
- Érvényesség vége:
MIRŐL SZÓL EZ A JOGSZABÁLY?
A cég az elsőfokú bíróságnál 2023. november 17-én változásbejegyzési kérelmet terjesztett elő, amelyben az N. Kft. tag (korábbi tag) törlését és a P. Zrt. mint új tag (új tag) bejegyzését kérte. A cég az új tag bizalmi vagyonkezelőként történő tagi bejegyzését kérte. Kérelméhez mellékelte a korábbi és az új tag közös nyilatkozatát az üzletrész adásvételéről, az új tag feltüntetésével változott tagjegyzéket és a 2023. október 2-ai taggyűlési jegyzőkönyvet. Ennek tartalma szerint a taggyűlés a ...
Az elsőfokú bíróság felhívta a céget, hogy a 30 napon belül - elutasítás terhe mellett - csatolja a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 2. számú melléklet I.13. pontja szerinti okiratokat. A cég ezt követően benyújtotta az új tag mint bizalmi vagyonkezelő és a vagyonrendelő által aláírt vagyonkezelési szerződés 3. számú módosításának kivonatát.
Az elsőfokú bíróság a változásbejegyzési kérelmet elutasította. Indokai szerint a cég az elsőfokú bíróság felhívása ellenére nem csatolta a Ctv. 2. számú melléklet I.13. pont szerinti okiratokat, ezért a Ctv. 50. § (1) bekezdés és a 46. § (6) bekezdés alkalmazásával döntött. Megállapította azt is, hogy a vagyonrendelő nem azonos azzal a korábbi taggal, akinek a kérelem szerint az új tag bizalmi vagyonkezelőként megszerezte az üzletrészét. A cég nem csatolta a nem üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő esetén a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelentési bizonyítványt, illetőleg olyan okiratot sem, amelyből megállapítható, hogy a vagyonkezelő üzletszerűen jár el.
A végzéssel szemben benyújtott fellebbezésében a cég elsődlegesen annak megváltoztatását és a kért változások bejegyzését, másodlagosan a hatályon kívül helyezését, és az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte.
Fellebbezése indokolásában idézte a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 6:310. § (1) bekezdését, és kiemelte, hogy a vagyonrendelő a bizalmi vagyonkezelési szerződés megkötésével a vagyonkezelő részére átengedte a saját tulajdonát képező vagyon feletti rendelkezési jogosultságot, aki az ilyen módon megkapott döntési jogosultság gyakorlásával hasznosította a rábízott vagyont. A Ptk. szerint ilyen üzletrésznél a vagyonrendelőnek nem kell egyeznie a korábbi taggal. Nem helytálló, hogy a hiánypótlásként csatolt okirat szerinti vagyonrendelő nem azonos a törölni kért taggal, akinek üzletrészét a bejegyezni kért tag bizalmi vagyonkezelőként szerezte meg. Annak volt jelentősége, hogy az üzletrész megszerzésénél az új tag a vagyonrendelő által rendelt vagyon javára és érdekében járt el. A cégnek nem kellett csatolni bejelentési bizonyítványt, mert az új tag üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő, aki szerepel a Magyar Nemzeti Bank hivatalos honlapján elérhető nyilvántartásban. Ennek kivonatát mellékelte a fellebbezéshez.
Az elsőfokú bíróság végzésének nem volt a Ctv. 32. § (2) bekezdése szerint irányadó, a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (Pp.) 389. §-a és 358. § (5) bekezdése alapján jogerőre emelkedett rendelkezése.
A fellebbezés alapos.
A cégbejegyzési (változás bejegyzési) kérelemhez - a jelen eljárást nem érintő kivétellel - csatolni kell a cégforma, illetve a választott cégeljárás szerint szükséges okiratokat [39/B. § (1) bekezdés], és a 25. § (1) bekezdés z) pont alapján a cégjegyzéknek tartalmaznia kell azt a tényt, hogy a cég tagja e jogállását bizalmi vagyonkezelőként szerezte meg. Ebben az esetben csatolni kell a bizalmi vagyonkezelési szerződést vagy annak olyan kivonatát, amely tartalmazza a szerződést kötő felek azonosító adatait, továbbá nem üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő esetén a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelentési bizonyítványt [Ctv. 2. számú melléklet I.13. pont].
E rendelkezések alapján az üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő esetében nem kell mellékelni a bejelentési bizonyítványt vagy olyan okiratot, amelyből megállapítható, hogy a vagyonkezelő üzletszerűen jár el, mert a cégnek a Ctv. 2. számú melléklet I.13. pont szerint nincs ilyen kötelezettsége. Ennek indoka az, hogy az új tag bizalmi vagyonkezelői vállalkozásnak minősül, akinek adatai szerepelnek a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014. évi XV. törvény 13. § (1) és (3) bekezdés alapján a bizalmi vagyonkezelők nyilvánosan is elérhető nyilvántartásában. A cég azonban a kérelemhez nem csatolta a bizalmi vagyonkezelési szerződést vagy annak olyan kivonatát, amely tartalmazza a szerződést kötő felek azonosító adatait, ezért az elsőfokú bíróság hiánypótlási eljárása - figyelemmel a Ctv. 2. számú melléklet I.13. pontra - a Ctv. 46. § (3) bekezdésben előírtaknak megfelelt.
Az ismertetett okok miatt a cégnek a hiánypótlás teljesítéseként kizárólag a bizalmi vagyonkezelési szerződést vagy annak olyan tartalmú kivonatát kellett benyújtania, amely tartalmazza a szerződést kötő felek azonosító adatait. A Ptk. 6:310. § (1) bekezdés szerint a bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján a vagyonkezelő a vagyonrendelő által tulajdonába adott dolgok, ráruházott jogok és követelések (a továbbiakban: kezelt vagyon) saját nevében a kedvezményezett javára történő kezelésére, a vagyonrendelő díj fizetésére köteles. Ennek figyelembevételével megállapítható, hogy a vagyonkezelési szerződést kötő fél a vagyonkezelő és a vagyonrendelő. A Ctv. 2. számú melléklet I.13. pont nem értelmezhető kiterjesztően, ezáltal az sem kifogásolható, ha a kivonat a szerződő felek jogállásán és azonosító adatain túl további adatokat (kezelt vagyon vagy a kedvezményezett személye) nem tartalmaz.
A cég becsatolta a bizalmi vagyonkezelési szerződés 3. számú módosítását, amelynek tartalma a Ctv. ismertetett 2. számú melléklet I.13. pont utolsó fordulatának maradéktalanul megfelel, mert a vagyonrendelő és a vagyonkezelő azonosító adatait feltünteti, így az okirat benyújtásával a cég a hiánypótlási kötelezettségének maradéktalanul eleget tett. A változás bejegyzés iránti kérelem elbírálása szempontjából nincs jelentősége, hogy a vagyonrendelő nem azonos a törölni kért taggal, így az elsőfokú végzés indokolásának kifogásolt megállapítása az ügy érdemét nem érinti.
A kifejtett indokok alapján az elsőfokú bíróság végzése a fellebbezésben előadott okok miatt jogszabálysértő, mert a Ctv. 46. § (6) bekezdés alapján a változás bejegyzés iránti kérelmet nem utasíthatta volna el. Mindezekre tekintettel a másodfokú bíróság a Pp. 389. § szerint irányadó 383. § (2) bekezdés értelmében az elsőfokú bíróság végzését megváltoztatta, és felhívta az elsőfokú bíróságot a kérelem teljesítésére, amelynek következtében az elsőfokú bíróságnak intézkedni kell a törölni kért adatok törlése mellett a változás bejegyzés iránti kérelemmel érintett adatok cégnyilvántartásba történő bejegyzéséről.
(Fővárosi Ítélőtábla 13.Cgf.47.068/2023/2.)