adozona.hu
ÍH 2016.111
ÍH 2016.111
Bejegyző végzés hatályon kívül helyezése - ún. együttes cégeljárást követően Az ún. együttes eljárásban hozott, a változásbejegyzési kérelemnek helyt adó és a törvényességi kérelmet elutasító végzés hatályon kívül helyezése iránti perben a perbíróság vizsgálja a változásbejegyzési eljárásra kötelezően előírt okiratok benyújtását, illetve azt, hogy a csatolt okiratok megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek, megvizsgálja továbbá a törvényességi felügyeleti kérelem mellékleteként, annak alátámasztására b
![Időállapotnak nevezzük a jogszabályok két konkrét dátum közötti állapotát, amelyen belül a hivatalos szöveg nem változik. Nyitott időállapot akkor lehetséges, ha a következő jogszabályi változtatás dátuma még nem ismert. Mi ez?](/skins/default/images/i_question.png)
- Kibocsátó(k):
- Jogterület(ek):
- Érvényesség kezdete:
- Érvényesség vége:
MIRŐL SZÓL EZ A JOGSZABÁLY?
A cégnyilvántartásba bejegyzett V. T. Korlátolt Felelősségű Társaság alapítója, P. Város Önkormányzata a társaság üzletrészeinek 90%-át, 49 590 000 Ft névértékű üzletrészt a 2009. augusztus 11. napján kelt adásvételi szerződéssel a felperesre ruházta át. A társaság ügyvezetője V. G. lett, aki a felperes vezető tisztségviselője is. Az alperes társaság a p.-i 1463/2. hrsz.-ú ingatlanon szálloda és fürdő megvalósítására jött létre. Az alperes tagjai, a felperes és P. Város Önkormányzata a beruhá...
A cégbíróság a 2015. szeptember 21. napján kelt Cg.08-09-027221/8. szám alatti végzésével a kért változásokat a cégnyilvántartásba - 2015. április 6-i hatállyal - bejegyezte, egyben a törvényességi felügyeleti kérelmet elutasította. Határozata indokolásában kiemelte a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) 127. § (4) bekezdését, amely szerint az üzletrész megszerzője az átruházást köteles bejelenteni a társaságnak függetlenül attól, hogy azt kívülállóként vagy a társaság tagjaként szerezte meg. A cégbíróság rámutatott, hogy a szindikátusi szerződés III. számú módosítása tartalmazza mindazokat az adatokat, amelyeket az üzletrész megszerzője a Gt. 127. § (4) bekezdése szerinti bejelentésében lenne köteles közölni a társasággal, illetve annak ügyvezetőjével. Ezen túl az üzletrész átruházási szerződés felbontását tartalmazó szindikátusi szerződés módosítását ugyanaz a V. G. ügyvezető írta alá, aki a V. T. Termál Kft. ügyvezetője is volt. A cégbíróság kifejtette, hogy az üzletrész átruházás érvényességéről vagy érvénytelenségéről a cég ügyvezetője nem dönthet, a szerződés felbontásának megítélése a bíróságra tartozik. Végeredményben úgy ítélte meg, hogy a tagváltozás átvezetésének helyt kell adni, az üzletrész átruházás felbontását követően pedig az immár egyedüli tag jogszerűen dönthetett a székhelyváltozás, az ügyvezető és a felügyelőbizottsági tagok személye megváltoztatásáról.
A felperes keresetében a Gy.-i Törvényszék Cégbírósága 8. szám alatti végzése reá vonatkozó, tagsági jogviszonyát törlő rendelkezése hatályon kívül helyezését kérte. Azzal érvelt, hogy a 2009. augusztus 11-i üzletrész adásvételi szerződés a vételár megfizetésével és a felperes tagsági jogviszonya a cégjegyzékbe bejegyzésével "perfektuálódott", így az nem bontható fel, a cég lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés alapján kérte a változások bejegyzését. A szindikátusi szerződés III. számú módosítása valamennyi pontjában az üzletrész adásvétel felbontásához rögzített feltételek nem következtek be, mert 2014. január 8-ig P. Város Önkormányzata az üzletrész vételárát nem fizette vissza. Ezen túl elmaradt a tagváltozás ügyvezetőnek bejelentése is a Gt. 127. § (4) bekezdése szerint.
Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. Abban kitért arra, hogy P. Város Önkormányzata a felperest a 2014. évben többször felszólította a beruházás megvalósításához szükséges forrás biztosítására. Az üzletrész vételárát a szerződés felbontását követően, 2015. áprilisban fizette meg kamatostul a város a felperesnek. A szerződés felbontása után az önkormányzat mint kizárólagos tulajdonos már ügyvezetőt kijelölhetett és bejelenthette a tagváltozást.
Az elsőfokú bíróság fellebbezéssel támadott ítéletével a keresetet elutasította. Határozata indokolásában - a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 65. §-a alapján - kiemelte, hogy a cégeljárásban a cégbíróság vizsgálatának terjedelmét a bejegyzéséhez benyújtani rendelt okiratok köre szabja meg. Így a vizsgálat nem terjedhet ki a Ctv. mellékleteiben elő nem írt, de esetleg még be is csatolt okiratokra, még kevésbé a benyújtani elő nem írt okiratok hiányára. Ugyanakkor a változásbejegyzési eljárás alatt indult törvényességi felügyeleti eljárásban a kérelmező további, a Ctv. mellékleteiben elő nem írt okiratokat is csatolhat. Ilyen esetben a cégbíróságnak nemcsak az adatváltozás bejegyzéséhez szükséges okiratokat, hanem a törvényességi felügyeleti eljárásban csatolt iratokat is vizsgálnia kell. Másfelől azonban a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perben a perbíróság vizsgálódásának kereteit a cégeljárás szabályai határozzák meg. Ez pedig azt jelenti, hogy a perbíróság sem vizsgálhat más okiratokat, mint amelyeket a cégbíróság is vizsgált a változásbejegyzési eljárás során. Rámutatott, hogy a változásbejegyzési eljárásban és a törvényességi felügyeleti eljárásban a bizonyítás felvétele korlátozott, valamint nem a cégbíróság feladata, hogy a becsatolt okiratok esetleges érvénytelenségét vizsgálja. A rendelkezésre álló bizonyítékok közül kiemelte a szindikátusi szerződés III. számú módosítását, melyből megállapítható a szerződést kötő felek azon szándéka, hogy a finanszírozás igazolásának határideje lejártát követően a felperes üzletrésze visszaszálljon az alapító tagra. Nem kétséges ugyan, hogy a 2014. évben az alperes tagjai között folyamatos egyeztetések és tárgyalások zajlottak. Mindebből azonban nem következik, hogy a felek a III. számú módosításban megnyilvánuló szerződési akaratukat negligálták volna. Ezért a cégbíróság helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a tagváltozás bekövetkezett és a társaság egyedüli tulajdonosa újból az önkormányzat lett. A felperes által lényegesnek tartott tagváltozás és annak időpontja ügyvezetőnek bejelentéséről [Gt. 127. § (4) bekezdés] a bíróság úgy foglalt állást, hogy a társaság új tulajdonosa az üzletrész átruházástól kezdve gyakorolja a tagsági jogait, így a helyi önkormányzatnak nem kellett a korábbi ügyvezető, V. G. felé a tagváltozását bejelentenie. Attól a pillanattól, hogy kizárólagos taggá vált, jogosult volt gyakorolni tagsági jogait, így új ügyvezetőt választhatott.
A felperes fellebbezési tárgyaláson módosított fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását, és a változásbejegyző végzés tagváltozásra vonatkozó rendelkezése hatályon kívül helyezését kérte. Jogorvoslati kérelme indokolásában tényben tévesnek nevezte az elsőfokú ítélet azon megállapítását, hogy a változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti perben a perbíróság vizsgálódásának kereteit a cégeljárás szabályai határozzák meg. Mivel a konkrét esetben a Ctv. 78. § (2) bekezdése szerinti ún. együttes eljárásban született határozat, az elsőfokú bíróságnak figyelembe kellett volna vennie a törvényességi felügyeleti eljárásban a felperes által becsatolt iratokat. Azok rámutatnak azokra az ellentmondásokra, amelyek alapján a változás bejegyzésének nem lett volna helye. Az ellentmondásos iratok ismeretében csak azt lehetett megállapítani, hogy "a tulajdonjog átszállása" nem állapítható meg egyértelműen. A figyelembe venni szükséges iratok körében a 2014. május 26. napján megtartott taggyűlésről készült jegyzőkönyvre, valamint a 2014 januárjában és márciusában a kisebbségi tag helyi önkormányzat által a felperesnek küldött levelekre utalt, amelyekben az önkormányzat a szindikátusi szerződés és az üzletrész adásvételi szerződés módosítását kezdeményezte. A tulajdonjog átszállását egyértelműen kizárja az a tény, hogy okiratilag bizonyítottan és az elsőfokú eljárásban történt tanúmeghallgatások alapján is a szerződést hatályosnak tekintette a helyi önkormányzat, a felperest továbbra is tagként kezelte. Ezen túl az alperesnek a Ctv. 34. § (1)-(2) bekezdései alapján kötelessége lett volna 30 napos határidőn belül bejelenteni a társaság tagjaiban bekövetkezett változást, melyet elmulasztott. Így a cégbíróság nem tekinthetett volna el a pénzbírság kiszabásától.
Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte annak helyes indokai alapján.
A fellebbezés nem alapos.
Az elsőfokú bíróság a helyesen megállapított tényállásból érdemben helytálló jogkövetkeztetésre jutva utasította el a változásbejegyzési kérelemnek helyt adó és a kérelem tárgyához kapcsolódó törvényességi felügyeleti kérelmet elutasító végzéssel szembeni keresetet.
A Ctv. 78. § (1) bekezdése szerint párhuzamosan indult és lefolytatott változásbejegyzési- és törvényességi felügyeleti eljárásban a cégbíróság a változásbejegyzési kérelemről, illetve a törvényességi felügyeleti kérelemről együttesen dönt [Ctv. 78. § (2) bekezdés]. Az együttes döntésből következően a cégbíróság az ilyen eljárásban megvizsgálja mind a Ctv. 50. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 46. § (1) bekezdése szerint a változásbejegyzési eljárásra kötelezően előírt, a Ctv. I-II. számú mellékletében felsorolt okiratok benyújtását, illetve azt, hogy a csatolt okiratok megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek. Megvizsgálja azonban ezen túl a törvényességi felügyeleti kérelem mellékleteként, annak alátámasztására becsatolt okiratokat is.
A párhuzamos eljárásban, együttesen meghozott, a bejegyzési kérelemnek helyt adó és ezáltal a törvényességi felügyeleti kérelmet elutasító végzéssel szemben a törvényességi kérelmet előterjesztőt általános perindítási jog illeti meg a Ctv. 78. § (2) bekezdése alapján. A változásbejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránti (kontroll) perben pedig a perbíróság a Ctv. 65. § (3) bekezdése alapján mindazt vizsgálhatja, amit - a keresetlevélben megjelölt jogszabálysértésként - a cégbíróságnak az együttesen lefolytatott eljárásban észlelnie kellett.
Ezekből következően az ítélőtábla egyetértett a fellebbezés azon álláspontjával, hogy az elsőfokú bíróságnak a határozata meghozatala során figyelembe kellett vennie - a változásbejegyzési eljárásban kötelezően és szükség szerint csatolt okiratokon túl - a felperes, mint kérelmező által a törvényességi felügyeleti eljárás során csatolt iratokat is. Ugyanakkor a jogorvoslati kérelemben kifejtett állásponttal szemben ezeket az iratokat az elsőfokú bíróság túlnyomórészt megvizsgálta.
A felperes a cégtörvényességi kérelmében, illetve keresetében jogszabályi alap nélkül hivatkozott arra, hogy az alperesnek a 2015. május 6. napján érkezett változásbejegyzési kérelméhez mellékelnie kellett volna a Gt. 127. § (4) bekezdése szerinti - üzletrész megszerzése bejelentése - okiratát. Az ekkor hatályos Ctv. 2. sz. melléklete II. 1/a. pontja a korlátolt felelősségű társaság üzletrésze megszerzéséhez kapcsolódóan ezen okirat változásbejegyzési kérelemhez melléklését nem írja elő. Másfelől az elsőfokú bíróság azonban tévesen foglalt úgy állást, hogy az üzletrész megszerzésének bejelentését a szerző P. Város Önkormányzata bejelenthette a 2015. április 6. napján kijelölt dr. T. P. ügyvezetőnek. A 2012. május 8. napján kelt szindikátusi szerződés III. számú módosítása 3., 7., 8., 9., 10. pontja helyes értelme szerint ugyanis a tagváltozás és P. Város Önkormányzata üzletrészszerzése már 2013. december 31. napján megtörtént, így a Gt. 127. § (4) bekezdése szerinti bejelentés már ekkor esedékessé vált. Ekkor pedig a társaság ügyvezetője nem a 2015. április 6. napján kijelölt dr. T. P., hanem V. G. volt. Helyesen utalt azonban a cégbíróság a keresettel támadott végzésében arra, hogy a szindikátusi szerződés III. számú módosítása tartalmazta mindazon adatokat, amelyeket az üzletrész megszerzője a Gt. 127. § (4) bekezdése szerinti bejelentésében lenne köteles közölni a társasággal, illetve annak ügyvezetőjével. Ezt az okiratot pedig V. G. ügyvezető maga is aláírta, így ismerte.
A felperes által a fellebbezésben hivatkozott, a törvényességi felügyeleti kérelemhez mellékelt okiratokat (így: a 2014. május 26. napján megtartott taggyűlésről készült jegyzőkönyvet, illetve a 2014 januárjában és márciusában a helyi önkormányzat által a felperesnek küldött leveleket), valamint a szindikátusi szerződés III. számú módosítása okiratát már a törvényszék értékelte maradéktalanul helyesen. Eszerint a 2014. évben a felperes és tagtársa, P. Város Önkormányzata között rendszeresek voltak az egyeztetések (melyek túlnyomó többsége a felperes által vállalt finanszírozás biztosítására irányult), azonban olyan jognyilatkozatot a felek nem tettek, amely érintette volna a szindikátusi szerződés III. számú módosításában megjelenő üzletrész adásvételi szerződést felbontó [helyesen: szerződést megszüntető - Ptk. 319. § (2) bekezdés] akaratot. Tekintve, hogy a felperes a III. számú módosítás 3. pontjában írt módokon a finanszírozási összeg rendelkezésre állását nem igazolta, a III. számú módosítás 7. pontja szerint a felperes üzletrésze P. Város Önkormányzata tulajdonába került.
A felperes kifejtett érveivel szemben a III. számú módosítás 10. pontja nem tartalmaz olyan kikötést, hogy az üzletrészt megszerző helyi önkormányzatnak az üzletrész vételárát 2014. január 8. napjáig kellene kifizetnie. Eddig az időpontig a szerződéskötő feleknek a letéteményes ügyvéd felé "[a) pont] mindkét fél által aláírt, a letétből való kiadásról rendelkező, vagy [b) pont] a 3. pontban írt okiratokat" kellett bemutatni.
A változásbejegyző végzés tagváltozásra vonatkozó rendelkezése hatályon kívül helyezésére irányuló kereset - mint többen a kevesebb - magában foglalta a tagváltozás hatálya hatályon kívül helyezése iránti kérelmet. A tagváltozás hatályát a cégbíróság - a változásbejegyzési kérelemmel egyezően - P. Város Önkormányzata 2015. április 6-án kelt alapítói határozatai időpontjával egyezően állapította meg. Ugyanakkor az alapítói határozatok a tagsági jogviszonyt nem, csak az ügyvezetői tisztséget, a felügyelő bizottsági tagságot és a társaság székhelyét érintették. Helyesen - a szindikátusi szerződés III. számú módosítása említett 3., 5., 7., 8., 9. pontjai együttes értelmezésével - a felek a 2009. augusztus 11. napján kötött üzletrész átruházási szerződést 2013. december 31-i hatállyal szüntették meg, és állították vissza P. Város Önkormányzata tagsági jogviszonyát. Ezért a tagváltozás hatálya 2013. december 31. napja volt.
Ezekre figyelemmel az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján azzal hagyta helyben, hogy a Gy.-i Törvényszék Cégbírósága 2015. szeptember 21. napján kelt Cg.08-09-027221/8. szám alatti végzése tagváltozást elrendelő rendelkezésében (1/4. rovat) a tagváltozás hatálya 2013. december 31. napja.
(Győri Ítélőtábla Gf. II. 20.073/2016/5/I.)