adozona.hu
191/2024. (VII. 8.) Korm. rendelet
191/2024. (VII. 8.) Korm. rendelet
a gyermekvédelmi intézményben foglalkoztatott személyek pszichológiai alkalmassági vizsgálatáról
![Időállapotnak nevezzük a jogszabályok két konkrét dátum közötti állapotát, amelyen belül a hivatalos szöveg nem változik. Nyitott időállapot akkor lehetséges, ha a következő jogszabályi változtatás dátuma még nem ismert. Mi ez?](/skins/default/images/i_question.png)
- Kibocsátó(k):
- Jogterület(ek):
- Tipus:
- Érvényesség kezdete:
- Érvényesség vége:
- Jogszabály indoklása: Végső előterjesztői indokolás a gyermekvédelmi intézményben foglalkoztatott személyek pszichológiai alkalmassági vizsgálatáról szóló 191/2024. (VII. 8.) Korm. rendelethez - Indokolások Tára 2024/59.
MIRŐL SZÓL EZ A JOGSZABÁLY?
A Kormány a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
E rendelet alkalmazásában
klinikai szakpszichológus: aki felnőtt klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológia vagy gyermek- és ifjúsági klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológia egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzést végzett,
pszichol...
1. klinikai szakpszichológus: aki felnőtt klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológia vagy gyermek- és ifjúsági klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológia egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzést végzett,
2. pszichológus: aki pszichológia mesterképzési szakon (korábban egyetemi szintű képzésben) szerzett oklevéllel rendelkezik,
3. szakpszichológus: az a pszichológus, aki egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzés keretében szakpszichológusi szakképesítést vagy szakirányú továbbképzés keretében szakpszichológusi szakképzettséget szerzett.
a) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítését megelőzően (a továbbiakban: előzetes alkalmasságvizsgálat),
b) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony fennállása alatt rendszeresen (a továbbiakban: időszakos alkalmasságvizsgálat) és
c) az e rendelet szerinti körülmény felmerülése esetén soron kívül (a továbbiakban: soron kívüli alkalmasságvizsgálat)
kell lefolytatni.
a) szakmai alkalmasságvizsgálatot kell lefolytatni
aa) a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet (a továbbiakban: Nmr.) 3. § (5d) bekezdés a) és b) pontja, c) pont cg) alpontja, valamint d) pontja szerinti szakmai munkakörben történő foglalkoztatás esetén és
ab) a javítóintézetek rendtartásáról szóló 1/2015. (I. 14.) EMMI rendelet (a továbbiakban: Jr.) 8. § (2c) bekezdése szerinti szakmai munkakörben történő foglalkoztatás esetén;
b) vezetői alkalmasságvizsgálatot kell lefolytatni
ba) az Nmr. 3. § (5b) bekezdés k)-p) és r)-s) pontja szerinti vezetői munkakörben történő foglalkoztatás esetén és
bb) a Jr. 8. § (2b) bekezdése szerinti vezetői munkakörben történő foglalkoztatás esetén.
5. § (1) Területi szinten indul
a) az előzetes szakmai alkalmasságvizsgálat és
b) az időszakos szakmai alkalmasságvizsgálat.
(2) Központi szinten indul
a) az előzetes vezetői alkalmasságvizsgálat,
b) az időszakos vezetői alkalmasságvizsgálat,
c) a soron kívüli szakmai alkalmasságvizsgálat és
d) a soron kívüli vezetői alkalmasságvizsgálat.
(3) Központi szinten folytatódik
a) az előzetes szakmai alkalmasságvizsgálat, ha a vizsgált személy a területi alkalmasságvizsgálaton
aa) "szakmai munkakörre próbaidőre alkalmazható" minősítést kapott, vagy
ab) "alkalmatlan" minősítést kapott, és a minősítés eredményével nem ért egyet, és
b) az időszakos szakmai alkalmasságvizsgálat, ha a vizsgált személy a területi alkalmasságvizsgálaton "központi alkalmasságvizsgálat szükséges" minősítést kapott.
6. § (1) Az alkalmasságvizsgálatot
a) területi szintű alkalmasságvizsgálat esetén pszichológus,
b) központi szintű alkalmasságvizsgálat esetén klinikai szakpszichológus
folytatja le.
(2) Ha a központi szintű időszakos vagy a soron kívüli alkalmasságvizsgálat esetén az (1) bekezdés b) pontja szerinti klinikai szakpszichológus vizsgálata alapján "alkalmatlan" minősítés indokoltsága merül fel, az alkalmatlanságot - a rendelkezésre álló iratok alapján - háromfős bizottság állapítja meg. A bizottság tagjai közül legalább kettő klinikai szakpszichológus.
(2) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatvány tartalmazza
a) a vizsgált személy nevét, születési nevét, születési helyét, születési idejét, anyja születési nevét,
b) a vizsgált személy társadalombiztosítási azonosító jelét,
c) a vizsgált személy elérhetőségi telefonszámát,
d) az elvégzendő alkalmasságvizsgálat e rendelet szerinti típusát,
e) a vizsgált személy által betöltött vagy betölteni tervezett munkakör megnevezését,
f) az alkalmasságvizsgálat kezdeményezésének tényét és
g) a munkáltatói jogkört gyakorló személy nevét, aláírását és írásbeli elérhetőségét.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója az (1) bekezdés szerinti kezdeményezéssel egyidejűleg - a formanyomtatvány másolatának átadásával - tájékoztatja a vizsgált személyt az alkalmasságvizsgálatról.
8. § (1) A vizsgálatot végző szerv - a (2) bekezdés szerinti határidőre tekintettel - írásban tájékoztatja a munkáltatói jogkör gyakorlóját az alkalmasságvizsgálat időpontjáról és helyszínéről.
(2) Az alkalmasságvizsgálat időpontjáról és helyszínéről a munkáltatói jogkör gyakorlója legalább a vizsgálatot megelőző három munkanappal korábban, írásban vagy elektronikus úton értesíti a vizsgált személyt.
(2) Az alkalmasságvizsgálatot végző szerv a vizsgálat megkezdése előtt ellenőrzi a vizsgált személy személyazonosságát.
(3) Ha a vizsgált személy az alkalmasságvizsgálaton nem vesz részt, távolmaradását a vizsgálat időpontjától számított öt napon belül a munkáltatói jogkör gyakorlójánál mentheti ki.
(4) Ha a munkáltatói jogkör gyakorlója a kimentésnek helyt ad, intézkedik új vizsgálati időpont kitűzése iránt.
10. § (1) Az alkalmasságvizsgálattal kapcsolatban a vizsgált személynél felmerülő utazási és szállásköltségeket - a (2) bekezdés szerinti kivétellel - a munkáltató viseli.
(2) A 21. § szerinti központi szintű előzetes szakmai alkalmasságvizsgálat költségeit a vizsgált személy viseli.
a) személyiségtesztek,
b) képességtesztek,
c) pszichológiai interjú,
d) kompetenciavizsgálat,
e) az a)-d) pontban meghatározott vizsgálatok kombinációja és
f) - ha a vizsgált személy pszichológiai állapota indokolja - kiegészítő vizsgálatok
elvégzésével, valamint a vizsgálat eredményeinek komplex kiértékelésével kerül sor.
(2) A Gyvt. 10/D. § (1) bekezdése szerinti pszichológiai alkalmasságvizsgálati szakmai protokoll (a továbbiakban: szakmai protokoll) tartalmazza
a) az alkalmazandó vizsgálati módszerek leírását,
b) az eredmények kiértékelési módszertanát, amely a pszichológiai vizsgálatok tekintetében az alkalmazott vizsgáló eljárások eredményeinek kritériumszintjét is magában foglalja, és
c) az eredmények alapján az alkalmasságvizsgálati véleményt tartalmazó minősítés kialakításának a szabályait.
(3) A szakmai protokoll tartalmát kizárólag az alkalmasságvizsgálatot végző pszichológus ismerheti meg.
12. § (1) Az alkalmasságvizsgálatot végző pszichológus jogszabályban és szakmai előírásban foglaltak szerint köteles az alkalmasságvizsgálatot elvégezni, e tevékenysége során nem befolyásolható és nem utasítható.
(2) Az alkalmasságvizsgálatban nem vehet részt az a pszichológus és a 17. § (2) bekezdés b) pontja szerinti szakértő,
a) aki a vizsgált személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti hozzátartozója,
b) aki a vizsgált személy alkalmasságának területi szintű minősítésében, illetve az alapjául szolgáló vizsgálatban részt vett, vagy
c) akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el.
(3) A pszichológus és a 17. § (2) bekezdés b) pontja szerinti szakértő a kizárási ok észlelését követően bejelenti a vizsgálatot végző szerv vezetőjének a kizárási ok fennállását. A kizárási okot a vizsgált személy is bejelentheti.
(4) Ha a kizárási ok az alkalmasságvizsgálat lezárását követően jut az e rendelet hatálya alá tartozó szervek vagy személyek tudomására, a munkáltatói jogkör gyakorlója a vizsgált személy soron kívüli alkalmasságvizsgálatát kezdeményezi.
13. § (1) Az alkalmasságvizsgálat időtartama - a (2) bekezdés kivételével - vizsgálati szintenként egy munkanap.
(2) Az előzetes vezetői alkalmasságvizsgálat időtartama három munkanap.
14. § (1) Az alkalmasságvizsgálatot a Komplex Kompetencia Alapú Kiválasztási és Képzési Rendszer (a továbbiakban: KOMP-rendszer) támogatja, amely biztosítja a vizsgálandó pszichológiai kompetenciák mérésére alkalmas tesztrendszerek működését, a tesztek felvételét és kiértékelését.
(2) A KOMP-rendszerben folyamatosan, de legkésőbb a minősítés kiállításának dátumát követő negyedév első hónapjának 15. napjáig rögzíteni kell az elvégzett alkalmasságvizsgálatra vonatkozó minősítéseket.
(3) A KOMP-rendszer a pszichológiai vizsgálati adatokat elkülönítetten kezeli, ahhoz kizárólag az alkalmasságvizsgálatban részt vevő szakember részére biztosítható hozzáférés.
(4) Az alkalmasságvizsgálatot a KOMP-rendszer támogatásával a vizsgálatot végző pszichológusnak vagy az őt segítő asszisztensnek dokumentálnia kell. A dokumentációnak tartalmaznia kell a végrehajtott vizsgálatok időpontját, megnevezését, a végrehajtott vizsgálatok dokumentumait, eredményeit és kiértékelését.
(5) A kompetenciák vizsgálata során a vizsgált személy egyéni kompetenciaprofilja kerül meghatározásra a KOMP-rendszer segítségével.
a) az 1. melléklet szerinti pszichológiai minimumfeltételeket és
b) a 2. melléklet szerinti egységes közszolgálati alapkompetenciákat
kell vizsgálni.
(2) Szakmai alkalmasságvizsgálat esetén, ha a vizsgált személy az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek megfelel,
a) területi szintű előzetes szakmai alkalmasságvizsgálaton "szakmai munkakörre próbaidőre alkalmazható",
b) területi szintű időszakos szakmai alkalmasságvizsgálaton, valamint központi szintű alkalmasságvizsgálaton "szakmai munkakörre alkalmas"
minősítést kap.
(3) Szakmai alkalmasságvizsgálat esetén, ha a vizsgált személy az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti feltételeknek nem felel meg,
a) előzetes alkalmasságvizsgálaton "alkalmatlan",
b) területi szintű időszakos alkalmasságvizsgálaton "központi alkalmasságvizsgálat szükséges",
c) központi szintű időszakos alkalmasságvizsgálaton, valamint soron kívüli alkalmasságvizsgálaton
ca) "alkalmatlan" vagy
cb) - a 28. § szerinti esetben - "korlátozottan alkalmas"
minősítést kap.
a) az 1. melléklet szerinti pszichológiai minimumfeltételeket és
b) a 3. melléklet szerinti egységes közszolgálati vezetői kompetenciákat
kell vizsgálni.
(2) Előzetes vezetői alkalmasságvizsgálat esetén, ha a vizsgált személy
a) az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek megfelel, "vezetői munkakörre alkalmas",
b) az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti feltételeknek nem felel meg, "vezetői munkakörre alkalmatlan"
minősítést kap.
17. § (1) Az előzetes vezetői alkalmasságvizsgálat része
a) az egységes közszolgálati vezetői kompetenciák mindegyikének komplex mérésére alkalmas, informatikailag támogatott Komplex Vezetőkiválasztási Teszt,
b) az egységes közszolgálati vezetői kompetenciákat a kapcsolódó, objektíven megfigyelhető viselkedéses jegyek mentén mérő egyéni, páros és csoportos helyzetgyakorlat, valamint
c) az egységes közszolgálati vezetői kompetenciák alkompetenciái mentén értékelt strukturált pszichológiai interjú.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti helyzetgyakorlatot - az egységes közszolgálati vezetői kompetenciákhoz kapcsolódó objektív viselkedéses jegyek mentén - négyfős testület értékeli. A testületben
a) két pszichológus, valamint
b) a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter által kijelölt két szakértő
vesz részt.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti szakértő részt vesz a vizsgálatot végző szerv által szervezett egynapos felkészítő képzésen, és legalább négyévente a szakértői továbbképzésen.
18. § (1) Időszakos és soron kívüli vezetői alkalmasságvizsgálat esetén
a) az 1. melléklet szerinti pszichológiai minimumfeltételeket,
b) a 2. melléklet szerinti egységes közszolgálati alapkompetenciákat és
c) a 3. melléklet szerinti egységes közszolgálati vezetői kompetenciákat
kell vizsgálni.
(2) Időszakos és soron kívüli vezetői alkalmasságvizsgálat esetén, ha a vizsgált személy
a) az (1) bekezdés a)-c) pontja szerinti feltételeknek megfelel, "vezetői munkakörre alkalmas",
b) az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltételeknek megfelel, és az (1) bekezdés c) pontja szerinti feltételeknek nem felel meg, "szakmai munkakörre alkalmas",
c) az (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti feltételeknek nem felel meg,
ca) "alkalmatlan" vagy
cb) - a 28. § szerinti esetben - "korlátozottan alkalmas"
minősítést kap.
(3) "Szakmai munkakörre alkalmas" minősítés esetén a vizsgált személy szakmai munkakörben való foglalkoztatásáról a munkáltatói jogkör gyakorlója dönt.
20. § Területi szintű előzetes szakmai alkalmasságvizsgálaton kapott "szakmai munkakörre próbaidőre alkalmazható" minősítéssel a foglalkoztatás megkezdhető.
21. § (1) Ha a vizsgált személy a területi szintű előzetes szakmai alkalmasságvizsgálat "alkalmatlan" minősítésével nem ért egyet, a minősítő dokumentum kézhezvételétől számított nyolc napon belül a munkáltatói jogkör gyakorlójánál kérheti az alkalmasságának központi szintű vizsgálatát.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a kérelmet haladéktalanul megküldi a vizsgálatot végző szerv részére, amely a kérés beérkezésétől számított harminc napon belül lefolytatja a központi szintű előzetes szakmai alkalmasságvizsgálatot.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója minden év január 15-éig tájékoztatja a vizsgálatot végző szervet a tárgyévben szükséges időszakos vizsgálattal érintett foglalkoztatottak számáról, amely alapján a vizsgálatot végző szerv értesíti a munkáltatói jogkör gyakorlóját a tárgyévi vizsgálati időpontokról.
(3) Az időszakos alkalmasságvizsgálatot a munkáltatói jogkör gyakorlója az előző vizsgálat során hozott minősítés érvényességének lejártát legalább kilencven nappal megelőzően kezdeményezi.
(4) Az időszakos alkalmasságvizsgálatot a vizsgálatot végző szerv a kezdeményezéstől számított kilencven napon belül végzi el.
23. § (1) A "központi alkalmasságvizsgálat szükséges" minősítés esetén a vizsgálatot végző szerv - ha a vizsgálat alapján indokoltnak tartja - javaslatot tehet a munkáltatói jogkör gyakorlójának a vizsgált személy munkavégzés alóli mentesítésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat alapján a munkáltatói jogkör gyakorlója mentesíti a vizsgált személyt a munkavégzés alól.
a) a munkaköri alkalmasságvizsgálat során eljáró foglalkozás-egészségügyi orvos javasolja,
b) a vizsgált személy vonatkozásában alkalmasságot befolyásoló körülményt észlel,
c) a 12. § (4) bekezdése szerinti kizárási eset merül fel.
25. § A soron kívüli alkalmasságvizsgálatot a vizsgálatot végző szerv a kezdeményezéstől számított harminc napon belül végzi el.
26. § (1) Soron kívüli alkalmasságvizsgálat esetén a közvetlen vezető indokolást készít a soron kívüli alkalmasságvizsgálat alapjául szolgáló körülményekről, és az indokolást a vizsgálat kezdeményezésével egyidejűleg megküldi a vizsgálatot végző szerv részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti indokolás tartalmazza a vizsgált személy
a) szakmai előmenetelére, munkavégzésének színvonalára a megelőző alkalmasságvizsgálat óta eltelt időtartam értékelése alapján,
b) viselkedésének jellegzetességeire,
c) esetleges hangulat- és viselkedésváltozásaira és
d) felettesekkel, munkatársakkal és gyermekekkel való kapcsolatára
vonatkozó információkat.
a) a vizsgált személy nevét, születési nevét, születési helyét, születési idejét, anyja születési nevét,
b) a vizsgált személy jelenlegi vagy tervezett munkakörének megnevezését,
c) az elvégzett alkalmasságvizsgálat típusát és szintjét,
d) az alkalmasságvizsgálat e rendelet szerinti minősítését és érvényességét,
e) az előzetes szakmai alkalmasságvizsgálaton "alkalmatlan" minősítés esetén a központi szintű alkalmasságvizsgálat kezdeményezésének lehetőségéről szóló tájékoztatást,
f) "alkalmatlan" minősítés esetén külön íven a minősítést megalapozó okok 1., 2., illetve 3. melléklet érintett pontjára hivatkozással történő megjelölését és
g) "korlátozottan alkalmas" minősítés esetén a korlátozás fajtáját és külön íven a minősítést megalapozó okok 1., 2., illetve 3. melléklet érintett pontjára hivatkozással történő megjelölését.
(2) A vizsgálatot végző szerv a minősítő dokumentum egy példányát a vizsgált személy részére, egy példányát a munkáltatói jogkör gyakorlója részére átadja.
28. § (1) "Korlátozottan alkalmas" minősítés abban az esetben adható, ha feltételezhető, hogy a vizsgált személynél az 1. melléklet szerinti pszichológiai minimumfeltételeknek vagy a 2. melléklet szerinti egységes közszolgálati alapkompetenciáknak való meg nem felelés ideiglenesen áll fenn, és ezen állapot megszűnése a minősítéstől számított egy éven belül várható.
(2) "Korlátozottan alkalmas" minősítés esetén a vizsgálatot végző szerv a minősítő dokumentumban meghatározza
a) a korlátozás jellegét, amely megvalósulhat
aa) adminisztratív munkakörben történő foglalkoztatással,
ab) terápia alkalmazása melletti foglalkoztatással,
ac) egyéb, pontosan meghatározott tartalmú korlátozással,
ad) az aa)-ac) alpontok szerinti korlátozások kombinációjával és
b) a korlátozás időtartamát, amely nem lehet hosszabb egy évnél.
(3) A vizsgált személy továbbfoglalkoztatása csak a minősítő dokumentumban meghatározott korlátozás figyelembevételével történhet. A továbbfoglalkoztatásról a munkáltatói jogkör gyakorlója dönt.
(4) A munkáltatói jogkör gyakorlója a korlátozás időtartamának a minősítő dokumentumban meghatározott lejártát legalább kilencven nappal megelőzően, illetve ha a korlátozás időtartama nem haladja meg a kilencven napot, legkésőbb a korlátozás időtartama lejáratának napján időszakos alkalmasságvizsgálatot kezdeményez.
30. §
31. § (1) Ha e rendelet hatálybalépéséig a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. §-a és 1. melléklete szerint lefolytatott vizsgálat a pszichológiai alkalmasságot minősítette, az időszakos alkalmasságvizsgálat soron következő időpontját ezen vizsgálat időpontjához képest kell megállapítani.
(2) A foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban állókra a Gyvt. 188/F. § (2) bekezdése szerint előírt pszichológiai alkalmassági vizsgálatot e rendelet szerint kell lefolytatni, azzal, hogy az (1) bekezdés alá nem tartozó esetben időszakos alkalmasságvizsgálatot kell végezni.
(3) A 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti vizsgálatot 2025. december 31-éig pszichológus is lefolytathatja.
1.2. Életkornak megfelelő érettség
1.3. Átlag feletti érzelmi-indulati kontroll
1.4. Átlag feletti érzelmi intelligencia
1.5. Átlagos pszichés terhelhetőség, stresszel való megküzdési képesség
1.6. Átlagos alkalmazkodási képesség
1.7. Átlagos teljesítménymotiváció
2.2. Átlagos figyelmi képességek
3.2. Átlagos írásbeli kommunikációs készségek
4.2. Szabálykövető, fegyelmezett magatartás, amelynek keretében elvárt a vizsgálatok során való együttműködés, azok szabályainak betartása, a tesztek értékelhető kitöltése
4.3. Élettörténete mentes a kóros függőségektől (például játékszenvedély, alkoholfüggőség, drogfüggőség)
4.4. Élettörténete mentes öngyilkossági kísérlettől, öngyilkosságra utaló magatartástól
4.5. Élettörténete mentes a szexuális devianciáktól
2. melléklet a 191/2024. (VII. 8.) Korm. rendelethez Egységes közszolgálati alapkompetenciák 1. Egyéni alapkompetenciák
A |
B |
C |
|
1 |
Név |
Definíció |
Viselkedéses jegyek |
2 |
I.
Szabálykövetés, |
Képes a számára előírt
szabályokat |
1. Ismeri és elsajátítja a
tevékenységéhez 2. A normákat helyesen, az
adott helyzetnek 3. Elfogadja az
alá-fölérendeltségi |
3 |
II. Önállóság |
Képes ismereteire,
tapasztalataira |
1. Számára meghatározott
feladatok ellátása 2. Külső ösztönzés nélkül is
folyamatosan |
4 |
III. Határozottság, |
Saját képességeinek, |
1. Hisz abban, hogy
képességeivel eleget 2. Fellépése határozott, magabiztos. |
5 |
IV.
Hatékony |
Feladatát igényesen,
körültekintően |
1. Precízen, igényesen,
körültekintően 2. Önfejlesztési igény jellemzi. 3. A megfogalmazott célok
elérése 4. Eredményességét az
erőforrások 5. Hibáinak korrigálásáért lépéseket tesz. |
6 |
V.
Problémamegoldó |
Képes a felmerülő problémák |
1. Képes a felmerülő
problémákat 2. Problémák felmerülése esetén a lehetséges alternatívákból
képes 3. Problémák felmerülése esetén a lehetséges alternatívák
közül kiválasztott 4. A feladat elvégzése során
keletkező, |
7 |
VI. Döntési képesség |
Felismeri a
döntéshelyzeteket, és |
1. A feladat elvégzése során
keletkező, 2. A rendelkezésre álló
információk alapján 3. A helyzethez mérten
időben hozza meg |
8 |
VII. Felelősségvállalás |
A feladat végrehajtása során |
1. Felismeri és felvállalja
az adott helyzet 2. Vállalja döntései következményét. 3. Tetteiről számot mer és tud adni. |
9 |
VIII.
Pszichés |
Nehéz, megterhelő |
1. Stresszes helyzetben is
hatékony 2. Felmerülő akadályok
ellenére is hatékony 3. Nehéz, kilátástalannak
tűnő helyzetben is 4. Váratlan helyzetekben is
hatékony 5. Alkalmazkodik a
folyamatosan változó 6. Számára egyhangú
helyzetekben is |
10 |
IX.
Érzelmi |
Felismeri és megérti saját
és a másik |
1. Tisztában van saját érzelmi állapotával. 2. Megérti a kapcsolatot
saját érzelmei, 3. A hatékony érzelemkezelés 4. A másik személy érzelmi
állapotát 5. Mások érzelmi állapotát törekszik a helyzetnek megfelelően befolyásolni. 6. Uralkodik az indulatain. 7. Ellenáll annak, hogy
indulatokkal terhes 8. Munkája során
előítéletektől mentesen |
A |
B |
C |
|
1 |
Név |
Definíció |
Viselkedéses jegyek |
2 |
X.
Kommunikációs |
Képes a helyzetnek
megfelelően |
1. Érthetően, helyesen
fejezi ki magát 2. Érthetően fejezi ki magát szóban. 3. Amikor kommunikációs
zavart észlel, 4. Megosztja azokat az
információkat, |
3 |
XI. Konfliktuskezelés |
Képes ellentmondásos
helyzetben |
1. Képes felismerni, ha
konfliktushelyzetbe 2. Törekszik, hogy
konfliktushelyzetben |
4 |
XII. Együttműködés |
Feladata elvégzése érdekében |
1. A hiányzó ismeretek
megszerzése 2. A feladatmegoldás
érdekében törekszik 3. Tevékenységét
összehangolja 4. Közös feladat-végrehajtás
során kiemelt 5. Felismeri az
együttműködés akadályait és 6. Törekszik, hogy
konfliktushelyzetben |
A |
B |
C |
|
1 |
Név |
Viselkedésjegyek
középvezetői szint |
Viselkedésjegyek
felsővezetői szint |
2 |
I. Szakmai ismeret a. Szakmai elméleti ismeretek b. Szakmai összefüggések, c. Testületismeret (hely- és d. Szakmai tapasztalatok |
1. Elméleti ismereteit, a
feladat 2. A munka- és szervezeti |
1. A feladat-végrehajtatásban 2. A saját és az
együttműködő |
3 |
II. Következetesség, a. Szabálytudat, fegyelmezettség b. Elvárások támasztása, |
1. A feladatot határidőre, 2. A vonatkozó normák 3. Feladatmeghatározásai, 4. Viselkedése kiszámítható. |
1. A feladatot határidőre, 2. Feladatmeghatározásai, |
4 |
III. Cél- és feladatorientáltság a. Tudatos, adekvát b. Érdekképviselet c. Felelősségvállalás |
1. A célokat meghatározza és 2. A célokhoz kapcsolódó |
1. Egész szervezetet érintő |
5 |
IV. Kreativitás, innováció a. Kreativitás, Innováció b. Nyitottság, ösztönzés |
1. Kezdeményező, nyitott 2. Felismeri, támogatja és
ösztönzi |
1. Ösztönzi és támogatja az 2. Részt vesz a szervezeti
kultúra |
6 |
V. Rendszerszemlélet, lényeglátás a. Elemző gondolkodás, b. Rendszergondolkodás c. Stratégiai gondolkodás |
1. Rendszerben és
folyamatokban 2. Elemző-értékelő
szemléletmód |
1. Stratégiában,
rendszerekben 2. Szélesebb körű, távlati |
A |
B |
C |
|
1 |
Név |
Viselkedésjegyek
középvezetői szint |
Viselkedésjegyek
felsővezetői szint |
2 |
VI. Döntési képesség, a. Döntés-előkészítés b. Döntéshozás |
1. A célok elérését segítő 2. A sikeres feladat
végrehajtása |
1. A stratégiai célok
elérését 2. Az alárendeltségébe |
3 |
VII. Rugalmas a. Változó helyzethez való b. Pszichés terhelhetőség, |
1. A munkavégzés során
felmerülő 2. A változó helyzeteket 3. A stresszt hatékonyan kezeli. |
1. Külső, a szervezeti
működés 2. Inspirálja és támogatja |
4 |
VIII. Reális önismeret,
önfejlesztési a. Reális önismeret b. Önfejlesztési igény |
1. Felismeri saját határait
és 2. Önismereti és
önfejlesztési 3. Konstruktív kritikát elfogadja. |
1. Felismeri saját határait
és 2. Önismereti és
önfejlesztési 3. Konstruktív kritikát elfogadja. |
5 |
IX. Kommunikációs készség a. Verbális kommunikáció b. Nonverbális kommunikáció |
1. Kommunikációja nyílt,
őszinte, 2. Szóban és írásban
világosan, 3. Képes a különböző |
1. Strukturált, a szervezeti |
6 |
X. Konfliktuskezelés, a. Tudatos, adekvát b. Érdekképviselet |
1. A konfliktushelyzeteket 2. A szervezeti egysége
érdekekeit is figyelembe véve képviseli
és 3. Munkája során |
1. A szervezetet érintő
belső 2. Az általa irányított
szervezet a másik fél érdekeit is
figyelembe |
A |
B |
C |
|
1 |
Név |
Viselkedésjegyek
középvezetői szint |
Viselkedésjegyek
felsővezetői szint |
2 |
XI. Munkatársak motiválása, a. Személyre szabott
motiválás, b. Személyészlelés, empátia, c. Hatékony együttműködés |
1. Munkatársait ismeri, 2. Mindezt a munkakörülményekkel 3. Beosztottaival
szemben 4. Képes csapatot építeni. |
1. Az általa irányított és |
3 |
XII. Vezetői funkciók ellátása a. Tervezés, szervezés b. Irányítás, koordinálás, |
1. Tervezi, szervezi,
irányítja, 2. Az adott feladat
eredményes |
1. A szervezet eredményes |
4 |
XIII. Személyes példamutatás a. Hitelesség b. Szervezet iránti elkötelezettség c. Minőségre törekvés, igényesség |
1. Szakmai tevékenységében, |
1. Szakmai tevékenysége és 2. A szervezetet hitelesen
és |